100 Parti növeny alakulasa viziböl biologiai alapra. 
sa felsö resze a vizböl a levegöbe kier, tehät felig vizi, felig legbeli (hemia@rophyton) 
(26. abra). 
Az emlitett balatonmelleki Myriophyllum mäs videknek ugyanazon-nevii faja- 
t6l azert elterö, mert gyakran ketlaki, s viragai a szärnak alsöbb, mäsutt inkäbb 
a felsö levelei töveböl fakadnak, vagy a szäar nem is viragzik, hanem a särban 
rügyröl gyarapodik (var. Zerretre NEıLR.). Csarö JAnos, Alsöfehervärmegye alispänja 
is küldött a nagy-enyedi Kistöban, a maros-szent-kirälyi hatar szeleben gyüjtött 
ketlaki Myriophyllum verticillatum-ot, a melynek als6 reszeböl nöttek a virägok, 
epen ezert ezt a reszet, valamint a termeset fekete sär lepte el. A tiszta himes 
viräg mäsik szär felsöbb leveleinek töveböl ered. Ez a lent virägzö elteres (var. 
infraflorum) a teljesen vizi Ceratophyllum-töl a Balaton partjäan e/sö lepes a legbeh 
eletmödhoz. Alsöbb virägait meg a hulläm himporozza, leveles szära a levegöbe 
emelkedik, szärän a level a csücsig egyenlö nagy, töveböl viräg nem fakad, ezert a 
nagyobb levelek a szär felsö felen a szellöporzäsnak nem alkalmatlankodnak, mert . 
ott ez viräg nelkül letre se jöhet. A szär felsö resze tehät meddön szepen zöldellik. 
Nemely peldän itt is, de kivalt mäs termö helyen a Myriophyllum vwirägai a 
szäron feljebbre vonulnak, tehät a virägok teljesen a legbe jutnak s a legbeli elet- 
hez alkalmazkodnak. Ezzel a szär felsö reszen levö level nagysäga is vältozik: az 
alsöbbakkal csaknem egyenlö-nagysagü marad, majd tetemesen kisebbedik. Ennek 
alapjan WALLRoTH!, nemet botanikus, a M. vertcıllatum-nak härom fajtäjät külön- 
böztette meg: a melyiknek levelei a viräagoknäl sokszor (var. pinnatifidum WALLR.), 
csak häromszor (var. pinnatum WALLR.) hosszabbak, vagy a viraghosszasägäval csak- 
nem megegyezö kurtäk (M. pectinatum DC.). Emennek tehät mär csaknem leveletlen 
füzervirägzata van, Ss a szel könnyen rä csaphatja mäs t6 himporät. Mind ez azon- 
ban a legi eletmödhoz valö kisebb Es nagyobb alkalmazkodäs, a level, melynek 
töveböl a viräg fakad, azert lesz kisebb, hogy a virägot kevesbbe takarja el, hogy 
tehät a szellöporzas könnyebben teljesülhessen. 
A M. verticıllatum szära tehät, akär alsö, akär felsö reszeböl fakaszt virägot, 
vegtöl vegig leveles, itt nyilatkozik a M. spicatum-töl valö systematikai különbsege. 
Emennek szära hegyen a level aprösodik, hegyelevelre süllyed, nyeletlen virägai 
pedig füzerre folynak össze. REICHENBACH Jcones-Enek folytatöja, a XXIII. kötete- 
nek 27—29. täbläjän a süllöhinär valamennyi fajänak, a M. verticıllatum-nak is, 
csaknem leveltelen szärtetözö füzervirägzatot rajzol, tehät a WM. verticillatum-nak Eepen 
a biologiai alkalmazkodäsät s a viziböl, a Ceratophyllium-formäböl valö keletkezeset 
nem tünteti ki, a melyet a Balatonmellek a terme&szetben olyan szepen megörzött. 
A viziböl valö toväbb alakuläsnak következö lanczszeme a Myriophyllum pecti- 
natum DC, melyet ugyan a Balatonnäl nem lättam, de ez a dolgon nem vältoztat. 
Nöhetett ott valaha a tö6 szeleben,? de azutän, kivält midön a M. spicatum kialakult 
belöle, kipusztult vagy meg megtalälhatö. A M. pectinatum viraga alatt me&g fesüsen 
hasogatott hegyelevel (bractea) van, s töle, mint ıyabb länczszem a fejlödes soroza- 
taban, a M. spicatum csak azert elterö, mert emennek a viragai alatt meg apröbb, 
de mär Epszelü hegyelevelkek vannak. Ezert NEILrEicH” «Eine schlechte Species» 
velemenyevel belyegzi meg, a miröl a szegeny füzeres süllöhinär nem tehet, de 
biologiailag, valamint a kifejlödes sorozatänak megvilägitöja ränk nezve rendkivül 
! Schedae. 489. old. 
®2 A Csepelsziget €s Brassö vizeiben terem. 
3 Fl. Nieder-Österr. 879 old. 
