Parti növeny alakuläasa vizib6öl biologiai alapon. 101 
becses. Lehet, hogy a M. pectinatum meg a M. spicatım közt meg közepalakra 
is bukkanunk. i 
Az egyenletesen leveles Ceratophyllum-töl a Myriophyllum-alakok fokozatai 
utän a M. spicatum ügy fejezi be a fejlödes sorozatät, hogy a szellöporzäs £&rde- 
keböl a szära teteje teljesen leveltelen, csak fönt a himes, alatta termös egylaki 
virägai diszlenek. Mig tehät a M. verticillatum var. infraflorum ivarszervei, a viz 
ütjän valö beporzäs czeljäböl a szär alsö reszere vonulnak, szepen leveles szäränak 
fels6 resze pedig meddö marad, vegetälö szervezkedesenek nagyobb resze a leve- 
göben van; addig a M. spicatum-on az egesz megfordul, a szärnak alsöbb, nagyobb 
resze marad leveles &s meddö, tetemesebb resze marad a vizben, az ivarszervek 
a szar tetejere vonulnak. Ennek a fünek a Balaton termeszeti viszonyai kiväldan 
kedvezök, szära mäsutt ismeretlen hosszüsägra megnyulik, tülnövi a Balaton mely- 
seget, virägait felsöbb szärczikkeinek felfüvödäsäval emeli a levegöbe. Szöval neki 
jutott a balatoni hinärnak egyik szerepe (22. äbra). 
A Myriophyllum verticillatum-nak viziböl legbelive alakuläsa közben az neve- 
zetes, hogy az önöntermekenyüles miatt ketlakivä kezd alakulni. Rendesen egy- 
laki, de mär Linn£e mondja a Species plantarum 993. old. «Vidi plantas floribus 
masculis et femineis distinctas, vidi et rarius floribus hermaphroditis.» Az örves süllö- 
hinär tehät ritkän közös-ivarü is, ez a legösibb ällapota, de a viziböl legbelive alakulva, 
a cseretermekenyüles erdekeböl korän egylakivä, söt ketlakivä lett, mint a Stratotes, 
A fejlödes sorozatät az tetözn& be, hogy a M. spicatum gyenge szara a tel- 
jes legbeli eletmödhoz megerösödve, a vizen kivül, a parton is megelhetne, de itt, 
ha a viz üjra el nem ärasztja, elpusztul. 
A mi azonban meg nem törtent vagy nem ismeretes a Myriophyllum-röl, 
megtörtent mäs parti füvel, a mentäval. A Myriophyllum meg kivälöan vizi, a menta 
mär inkäbb parti, söt szärazhelyi fü is. A Myriophyllum-nak inkäbb a viziböl valö 
alakuläsa, a mentänak toväbb a parton vald fejlödese figyelemre meltö, de a kettö 
összhangzöan egesziti ki egymäst. Hogy a süllöhinär egylaki, a menta pedig közös- 
ivarü, hosszabb- €s kurtäbbhimti (gynodynamia, 38., 39. old.), különbseg nem lehet, 
itt ügy is a viz vagy levegö ütjän teljesülö csereporzäsröl van sz6. 
A menta kisebb viz szeleben szinten terem, söt indäival a patakba is bele- 
üszik &s a näd töredeket tutajjä szövi össze. A vizparton apröbb peldäi läthatok, 
melyekneka virägai a szärnak alsö reszere vonulnak (Mentha Austriaca, M. gentilis, 
M. verticillata), a szära fels6 resze pedig egyenletesen leveles, &p ügy, mint a 
Myriophyllum infraflorum-&, a szärnak fels6 feleböl tehät viragot nem fejleszt, ott 
meddön marad (I. fokozat). Az ilyenfajta mentäk csoportja közönsegesen verticıl- 
/atae nevet visel, de meg toväbb Üj csoportokra (Gentites, Tubocalyces, Campanocalyces 
stb.) szakad. A botanikus j6l tudja, hogy az ilyen vegtöl vegig leveles, örves men- 
täk között gyakran bukkan elteresre, a mely valamelyik mentafajjal teljesen meg- 
egyezö, csak a szäränak felsöbb levelei, a melyek mellöl a viragörv fakad, joval 
apröbbak, mint a rendes M. verticillata töalake. E levelek csökkenese a szärazabb 
helyen megint a szellöporzässal függ össze, hogy a nagy level a virägok alatt 
szellöporzäskor ne alkalmatlankodjon. 
Ilyen kisbrakteäs (apröhegyelevelü) pelda reszint a Balaton mellekeröl, reszint 
hazank mäs videkeröl: 
A Mentha tormosa Hosr., 
a > abruptiflora Bor. a Verteillatd-k közül; 
