104 Parti növeny alakulasa viziböl biologiai alapon. 
Az alantabb levö mentäk inkäbb lent örves, fent leveles alakok, a fölfele 
következök lent levelesek, s mennel feljebb vannak, a virägjok annäl jobban füze- 
resedik &s leveltelenedik a szärtetejen. 
A vizbeli vagy egesz nedves helyen, a vizhez közel termö menta tapasztalä- 
som szerint csaknem kopasz, sima &s fenylö, mennel tävolabb nö a viztöl, annäl 
jobban szörösödik vagy sürüszörü, vegre a szärazabb parton, mezön, ärok mellett, 
kiszäradt legelön vagy a hegyi patak menten termö menta, kivält a Spzicatae cso- 
portböl, sürün molyhosodik, tehät a höfeherke ruhäzatät ölti fel, hogy a nagyfokü 
kiparolgas ellen küzdhessen. Ilyen Temesvärmegye sivar homokjan a Mentha Roche- 
liana Borg. et H. Br. 
A szetväläs helyileg is, biologiailag is megtörtenven, az üj alakoknak lassan- 
kent Ujabb belyegei keletkeztek, vegre pl. a Gentzles-böl kiindulva a Spicatae syste- 
matikai fajai tämadtak, mind a ket csoportnak a szirma belül szörtelen. 
Bele vonhattam volna fejtegetesembe peldanak a balatonmelleki Arppuris-t is, 
de vele toväabb fejtegetesemet bonyolitani nem akarom. Megjegyzem tovabbä, hogy 
a parti ajakas fü között van vegtöl-vegig, meglehetös egyenletesen leveles alak 
(Lycopus, Glecoma hederacea, Sculellaria galericulata, Sc. hastıfoha, Teucrium Panno- 
nicum stb.), a mely a Verticillatae mentänak termetet tärja elenk, a SZachys palu- 
stris! a Spicatik-et, a Prunella vulgaris a M. aquaticd-Et. Amazok a vizparti elettöl 
kevesbbe tävolodtak el, a 57. palustris meg a Prunella, a szellöporzässal messzebbre 
is elhagyja a partot. Es ha igy toväbb keresnök a peldäkat, m&g sok jellemzöre 
bukkannänk, a mely a szärazhelyi alaknak (forma xerophila) a viziböl valö kelet- 
kezeset igazolna. Szaraz helyen az ajakas-viragü füvek közt a mentäk ismertetett 
alakjainak megfelelöket szinten välogathatnänk. Ilyen a Marrubium vulgare, az örves, 
a M. peregrinum a füzeres alak. Akadnänk regibb ätalakuläsokra s a fejlödesnek 
mäs fokozataira. Ez sok faj keletkezesenek a megfejtesere vezetne, kivalt oly genusz 
köreben, a melynek ma is van vizi Es szärazhelyi faja (Ranunculus, Scrofularia,? 
Veronica, säs). Sok termeszeti körülmeny egybejätszott itt es mödositotta a vizi, 
parti es szärazhelyi fajok eltereset. Es ilyen positiv peldäkkal, nem kieszelt elme- 
letekkel kellene tovabb haladni a fajkutatäs teren. 
E peldäk nyomän a Veronica genusz Chamaedrys csoportjanak a level töveböl 
fakadö virägzatjät s a szär tetejenek meddö levellombjät is kimagyaräzhatjuk, azet 
a növenycsoportet, melyet a magyar nep ördögcsipte fü-nek? nevez, mert a szärät 
viräg soha sem tetözi, hanem mintha lecsiptek volna, rövid csücsan csak meddö 
levelek vannak s a termes letrehozatala egeszen az oldalszervekre szorult. Egy 
reszök vizi (V. anagallis, V. acutıfoha, V. beccabunga, V. Velenovskyi, V. scutellata), 
mäs reszök szäraz helyen (V. chamaedrys) terem. A Myriophyllum verticıllatum-töl 
valamint a Mentha verticıllata-töl ez az eset csak annyiban elter6, hogy a Chamae- 
drys fajainak levelei töveböl nem magänos viräg vagy älörv, hanem megnyült 
virägzö hajtäs (fürt) keletkezik, hogy tehät ezert az ilyen Veronica-k szära ägasabb, 
virägosabb, a fötengely tetejen levö meddö leveles hajtäs pedig a virägzö ägak közt 
kisebb marad, mintegy elrejtödzik, hogy a szellöporozäsnak ne alkalmatlankodjek. 
! Örveslevelü alakul a Stachys köreböl a .S7. alpina-t emlithetnök. 
? A szärazhelyi Scrof. vernalis meg a S. deregrina a szär csücsäig egyenletesen leveles, a 
vizmelleki Ser. nodosa meg a Ser. alata virägzata leveltelen. 
3» V.ö. meg: A fogörömfü hazai fajairöl, (Termeszetrajzi Füzetek 1898., 447. old.) &s A nep 
botanikai legendäjäböl (Termeszettudom. Közlöny 1889. 504. old.). 
