Parti növeny alakulasa viziböl biologiai alapon. 105 
A Veronicd-nak tetöfüzeres Pseudo-Lysimachium csoportjäban megint vannak- viz- 
mellkiek, melyek tetöz6 virägfürtjökkel a Mentha spicata-nak felelnek meg (Vero- 
nica maritima, V. glabra, V. elatior). 
A vizmelleki füvek termetenck kifejlödeseben tehät, a mint lätjuk, ugyanaz az 
egyseges alapterv uralkodik, de mäs-mäs nyilatkozata van, kivältkepen az elteröbb 
genuszok között. A rokon csalädok genusza Es faja ugyanannak az Östypusnak 
mäs-mäs nyilatkozata, szetägazäsa, mäs-mäs korbeli megjelendse &s toväbbfejlödese. 
Nehol az alapterv kirivöbb, mäsutt rejtettebb. 
A Balaton s hazank egyeb vizeinek a partjän a vizbeliböl szärazföldive vals 
alakuläs meg több mäs vilägos peldäval is nyilatkozik. A megfejtesnek nehezsege 
csak az, hogy a kezdet ismerete nelkül nem tudjuk, melyik az eredeti typus, vajjon 
a vizi, avagy a szärazföldi virägzö növeny volt-e az elsö földünkön, a melyböl a 
toväbbfejlödes megindult. Nekem azonban palaeontologiai es növenysystematikai 
alapon valöszinübbnek lätszik, hogy elöbb vizi virägz6 fü volt, s belöle alakult a 
szärazföldi; de meg kell engednem, hogy az idök s a termeszet vältozandösäga sorän 
szärazföldi füböl is välhatott vizbeli. A vizi növenyek közt van ma is a legtöke- 
letlenebb viragz6, a bekalencse, s a növenyviläg legalacsonyabb foka, a moszat, 
szinten vizi növeny. 
A vizbeliböl parti alakkä vältozäsnak meg nehäny jellemz6 peldäja szembe- 
tünö a Balaton melleken. Egy resze valösägos kettermetü, ketlaktı vagy haromter- 
belı, a mely a földben gyökeresedve a vizhez is, a levegöhöz is czelszerien tud 
hozzäsimulni, mäs resze felemäs, vagyis mäs a levele a vizben, mäs a Szärazon ; 
nemelyik egyeb jellemzö biologiai viselkedesevel tünik ki. Ezeknek nagyon csodä- 
latos alkalmazkodö kepessegök van, 
Ilyen I. a Zolygonum amphıbıum, vagyis kettermetü göcsfü vagy keserütü, 
mely ma is vizi €s parti fü, az utöbbi alak gyakoribb &s bövebben nö, a vizi 
varietas faitans lehet a megvenhedett &s pusztulöban levö Östypus. 
A P. amphibium &letviszonyät mär Line kifejezte a következövel: «stupenda 
metameorphosis plantae ex solo: in siccis erecta, scabra, tristis, in aquosis natans, 
glabra et lacta» (bämulatos e növeny ätalakuläsa a talaj szerint: a szärazon egyenes, 
erdes Es szomorü |szinre nezve homälyos], vizes helyen üszik, szörtelen &s eleven- 
szinü).! 
Line typusa a var. Zerrestre Leers (Fl. Herbornensis, 1775. 99. old.); a viz- 
parton merev-szärü, szörös-erdes, a tövetöl kezdve leveles, levele ländsäs, jöval 
keskenyebb, mint a vizi alak&, hosszan kihegyesedik, kurtanyelti, mind a ket lapja 
borzas, j6 merev, ügy hogy a vizparti kardosleveltiekkel meglehetösen harmoniäl 
(26. old., a 28. äbra szäränak a csticsa (c) ide tartozik). 
A vizi testvere (var. Auitans L., Fl. Suec. 1755., 129. old.; var. natans MoenchH) 
par lEpesnyire töle, a viz szinen nyujtözkodik, csak vagy öt levele van, a többi 
tönkre ment, alsöbb czikkeiböl gyökeret bocsät, levele hosszas, az alja szivformära 
kimetszett, 2—3-szor szelesebb, mint a parti alake, csucsa fel& kevesbbe hegyese- 
dik, hosszü nyele van, mind a ket lapja kopasz, mint a Nymphaea Lotus var. ther- 
malıs-€, a szine sima, fenylö. Szära hosszasäga a viz melysegetöl függ, de mely 
vizben nem nö, a Balatonnak csak a szeleben lehet lätni (28. äbra als6, fekvö resze). 
E ket szelsöseget több elteres köti össze, s pedig az apad6 vizben, a vizes 
! El. Sueeica I. 1755., 129. old. 
