106 Parti növeny alakuläsa viziböl biologiai alapon. 
särban, a szikkadö feneken vagy a parton oly alaksorozatot szemlelhetünk, a mely 
majd a vizi, majd a parti alak fele hüz, söt egy szäron mind a ket alakot is lät- 
hatjuk egyesülve. 
Ilyen 1. a coenosum Koch, a leapadt vagy säros feneken elterülö kopasz alak, 
de a levegöbe felägaskodö szära csücsa, valamint a hajtäsa is a legbeli alak (Zypas, 
forma terrestris) \evelevel &s szörezetevel ruhäzkodik, tehät a vizi es parti alak egy 
szäron egyesül, a parti a viziböl sarjadzott ki (28. abra) ; 
2, a var. heterosomum Bor», a vizbe temetett vagy vizbe sodort szörös füböl 
kopasz &s szeles-levelü vizi alak sarjadzik; az elöbbi megforditottja; 
28. äbra. A kettanyäs (kettermetü) göesfü (Polygonum amphriöium), a leapadt viz feneken, jöcskän 
kisebbitve, szeles sima leveleivel. a-näl €s d-nel a szär a säarb6öl fölägaskodik Es kurtanyelü, kes- 
kenyebb, szörös leveleket (c) fejleszt. 
3. levifolium Bors., valamennyi levelöenek mind a ket lapja sima €s kopasz, 
az alsöbbak szelesek, mint a var. Aurtans-&, a felsök ländsäsak, kihegyesednek, 
mint a var. Zerrestre-&, rövidnyelüek. Az 1.€s 3. a var. Auitans-böl indul ki, utöbbi 
azonban toväpb formälödäsäban is megtartotta a kopasz alakot; 
A. dilatatum Bors., a var. terrestre-töl visszahanyatläs a luitans fele, levele 
szeles, mint emeze, de borzas, kihegyezett, rövidnyelü; levelkürtje is szÖörös. Lehet, 
meg mäs alakja is van ennek az alkalmazkodäsnak. 
A parti &s vizi alak kifejlödese &s fenmaradäsa mär most a helyi körülmeny- 
töl függ. Ha a fenck saräban a vizi alak mint alsöbb &s anyatö elpusztul, a belöle 
fakad6 terrestre sarjai &s hajtäsai meggyökeresednek &€s toväbb uralkodnak a sza- 
