Parti növeny alaküläsa viziböl biologiai alapon. 107 
radö talajon. A ?. amphıbium a leapadö helyen a viziböl valö alakuläsnak a pel- 
däjät ma is hirdeti. Ezt igazolja az irodalom is.' 
Viszont a var. dilatatum a partiböl valö visszaformälödäas kezdete, a 2. hetero- 
somum a folytatödäsa vizi alakka. Vegre a parti tönkremenetele utän a belöle 
kivält Auitans gyözedelmeskedik a vizben. HiLDEBrAnD” kiserlete a partit valöban 
ät is alakitotta vizive. 
A Polygonum amphibium a viziböl valö fejlödesnek teljes sorozatät azert nem 
tärja elenk, mert nincs vizbe merült alakja (forma submersa). A leirt fejlödese 
azert csodälatos, mert a vizi es parti alak közt felötlöbb különbseg van, mint sok 
mäs ketsegtelennek nyilatkoztatott faj között, toväbbäa azert is, mert a vizparton 
több hasonlö testverfaja El (P. Zapathifohum, P. persicarium stb.), kiszäradt, vala- 
mint havasi reten pedig a £. bistortum terem. De ezek a fajok mind egytermetück, 
s köztük nagyon meg van szakadva a systematikai kapocs, ügy hogy a mai vagy 
nem epen regi ätformälödäs egyikböl a mäsikba lehetetlen. Annäl elteröbbek a 
Polygonum Avicularıa, a Helxine vagy Fagopyrum stb. csoportjanak fajai, noha 
a viräg egyezöbb (soktermetü genusz, genus polytypum). Az ätformälödäsuk tehät 
mär regibb, összefüggesök regebben megszakadt. 
A kettermetüi es kettanyäs alakuläsnak II. nevezetes peldaja a metelyfü (Ma-- 
silea), melyet az Alföldön Vesztö közseg hatäräban figyeltem meg. A Balatonnäl 
nem terem. Levele ketpärü (negyägü). A Holt-Körösben a levelkeje szelesebb, a viz 
szinen elterül, a nyele hosszabb &s gyengebb (forma aprıcans Bors.). A metelyfü 
a Körös partjän zömökebb, levele merevebbnyelü, levelk&je kisebb &s felfele berzed, 
mint leapadt helyen a tünderrözsa levele vagy összecsapödik, az elevel inkäbb 
lefel& n&ez, mint a löhere levelkei alvö helyzetben (forma dormitans, 29. abra). Ha 
a parti alak futö szära a vizbe Er, regi levele, akär a vizben, akär a levegöben las- 
sankent tönkre megy, fejlödö üj levelei pedig a viz szinen terülnek el, mint a ren- 
des vizi alak&. Viszont, ha a viz leapadt, a vizi level vagy az egesz fü a säros 
feneken elvesz, de a friss hajtäs vegen üj legi berzedt levelek tämadnak. A kesz 
level tehät maga nem bir ätformälödni se vizinek, se leginek, sem a kettermetü 
göcsfüe, sem a metelyfüe; az üj teranyaghoz nem bir hozzä alkalmazkodni, benne 
nem tud toväbb megelni, hanem a vizi vagy legi eletmödnak megfelelö üjat fej- 
leszt, a mäsik megsemmisül. Ep ügy nem ismerünk peldät, hogy a kesz vizi fü 
egyenesen, fokozatosan Es teljesen ällandö szärazföldive, vagy a szarazi vizbelive 
tudna ätformälödni. A Caltha cornalad t gyakran lättam viz alatt, de levelnyele meg 
nem nyülvän, levele a viz szinere nem bukkan, igazi vizi level nem lesz belöle. 
Az ätüjuläs a mäsik formäböl a vizben megis hamaräbb veghez megy. A vizi 
növenynek nagyobb az alkalmazkodö kepessege. A szärazon ez lehetetlen. A szä- 
razföld növenye gyakran klimasodni se bir, pedig ez nem Jar medium vältoztatäsä- 
val, hogy värhatnök tehät töle, hogy mäs mediumhoz, a vizhez hamarosan alkalmaz- 
kodni s benne termeszetszerü eletet folytatni tudjon, hogy a szärazföldinek szänt 
alapterv mas közegben megvalösulhasson. 
A metelyfünek parti alakuläsakor me&g az is nevezetes, hogy boholyszörezetet 
jobban mestartja. Fiatal levelnyele meg a level visszäja hosszüu szört visel, de 
kesöbb lekopik, hanem a levellemez izülete helyen gyakrabban visszamarad (var. 
! E. Schmivr: Einige Beobachtungen zur Anatomie der veget. Organe von Polygonum etc. 
Inaugural-Dissert., Bonn, 1879., 2. old. — H. Horrmann: Untersuchungen über Variation 1877., 30 old. 
? Botan. Zeitung 1870. 20. old.! 
