Parti növeny alakulasa viziböl biologiai alapon. 109 
tormäröl hatärozottan mondhatjuk, hogy vizi növenyböl keletkezett. Szärazon a leve- 
lenek olykor a felsö resze kezd szethasadozni, visszaesven Ösi typusära, a midön 
a vizben egeszen sallangos-levelü lehetett (30. äbra). 
A felemäs level szärazon is kikepzödik es pedig a päsztortäskäe majd mind 
ep, majd ketfele A Zepidium perfoliatum-nak csak a felemäs alakja ällandösodott, 
egeszen eplevelü alakja nincs. 
Hogy mikent alakül a vizi füböl a särosparti alak, szep peldäja tovabbä az 
Alisma graminifolum. Ez a Kis-Balatonban a vizbe merülve terem, levele! päzsit- 
nemü, szalas, hosszu Es keskeny; de a vizben csak addig marad päzsitlevelü, a mig 
a viz alatt van. A melyiknek belsöbb levele a vizböl kier, annak a ländsas lemeze 
is kifejlödik, a viz szinen elterül, üszik Es egesz 
ügy viseli magät, mint a Potamogeton-nak vagy 
mäs fünek «ügynevezett» üszö levele. Mintha a 
levegö kesztetne a lemez kifejlödeset. Igy is 
tamad bizonyos tekintetben felemäs növeny. 
Iyen alakuläs a nyilfü is (31. äbra). Vizi alakja 
a var. vallisneriifoha Coss. et GerMm., Fl. Paris. 
1845, 522. old., hosszü, csupän csak szälas 
leveleivel, parti alakja a nyilaslevelü töalak, de 
neha ennek is csak egyik levelkareja fejlödik ki.’ 
A viziböl valö alakuläsnak esete a vizi 
megnyült szär, valamint a parti törpült törzs 
között is szembetünö Legfeljebb az bizonyta- 
lan, vajjon a kialakuläs viziböl vagy partiböl 
indult-e meg eredetileg. Tulajdonkepen az idök 
miriadja sorän mar mind a kettö többször tel- 
jesedhetett. E mostani alakuläs azonban viziböl 
könnyen meggyöz, mert morfologiai belyeg- 
valtoztatas nelkül csupan a teranyaghoz val6 
alkalmazkodäs. A viz a szärat megnyuüjtja, tehät 
pl. a felemäslevelü Potamogeton hosszu szärän 
a sok päzsitlevel messzire tavolodik egymästöl. 
DEN, > Az Rn : 30. äbra. A tormänak felsö telen szethasa- 
Virägzas elött kiväalt vele tengödik a vizben. ort Nowak (Akte, nem) 
Leapadt helyen a szär kurta marad, inkäbb 
csak a felsö kemenyebb leveleit lätjuk, a különben vizbeli level vagy lemeztelen 
nyel keves es egymäshoz közelebb marad. Särban csiräzva egesz kurtaszärü, cso- 
portos-levelü. A folytatödast toväbb mäs vizparti füvön is megtaläljuk. Ilyen a 
tokon Alısma, Sagittaria, Butomus stb. Ezeknek a lapos levelnyele meg a szeles 
lombja a säarban a csaknem semmi szäron r6zsäsan szorul össze (31.äbra D), mind az 
a ketfele level, a mely a Porzamogeton-nak hosszü szäran tävolra szetoszlik egymästöl. 
Ugyanolyan lombozatü törzs a vizben megnyuülik, a särban nagyon kurta marad. 
Amaz ällandösodott aposzasis (nyujtödzäs), emez ällandö saubcaulescentia vagy kisse 
helytelen regi szöval acaulescentia. Ez az utöbbi eset a särbeli füvön különben is 
gyakori, de csak az alsö czikkei maradnak nagyon kurtäk, a felsö hosszura nyujtödz- 
“ Morfologiailag tekintve, lapos levelnyel! 
® Bekesvärm. fl. 51. old. 
