Parti növeny alakulasa viziböl biologiai alapon. 111 
nem ismeretes kettermetü es ketlaktü (amphibius), azutäan felemäs levelevel a viz- 
ben sütkerezö (matans) eletmödot, majd vegre a vizbe merültet szokta volna meg, 
a mint ezt a visszaformalödäst ScHEnck H.! csak egyszerüen föltetelezi, en a vizi 
növenyek, különösen a Pofamogeton ismereteböl meröben alaptalannak vagyok 
kenytelen kinyilatkoztatni. Egyszerü föltetelez&eset, melyet semmi kiserletre &s alapra 
nem £pitett, czäfolni sem lenne szükseges. 
Hogy mennyi mindenfele vältozäson ment mär keresztül a növeny, annak a 
nagy resze a föld törtenetevel együtt nagyon regen elmosödott. A mai növenyeken 
a növenyviläg fejlödesenek csak az utolsö stadiumät szemleljük. Hogy azonban a 
szärazföldi Potamogelon, a minö most ältaläban ismeretlen, vizive formälödjek, 
magamnak elkepzelni tudom, de a termeszetben sincs semmi alapja. A föld törte- 
neteböl, valamint a növenyek systemäjäböl csaknem biztosra ällithatjuk, hogy elöbb 
vizi növeny volt, s mai tapasztaläsunkböl &s peldäkböl bizonyosabb, hogy viziböl 
alakult a parti növeny. A vizi növeny alakuläsäböl egeszen a parti alakig ma is 
ällithattunk össze meggyözö sorozatot (läsd a 98. stb. old.). 
A lemerült viziböl vizszintive valö alakuläsnak, vagyis a SCHENcK aällitäsa meg- 
forditottjänak most is megvan a maga sora a termeszetben. SCHENCK az i. h. #1. 
old. nem birja elkepzelni, hogy a lemerült keskeny levelböl hogy lehet szabad 
variatio ütjan szeles level, pedig ennek peldäjät eppen a Polamogeton fajai közt 
lätjuk; itt vannak meg, ha fokozatos äthidaläs nelkül is, olyan felemäs fajok, a 
melyeken a vizbeli keskeny &s vizszinti szeles level (Potamogeton heterophylius 
SCHREB.) egyesül. De a vizi lomb fejlödese is (19—20. old ) termeszetszerüien czäfolja 
SCHENCK fölteveset. Tapasztaläsböl tudjuk, hogy fejlödik ki a päzsitlevelü Adısma 
graminifolium-böl a vizszinti level, de SCHENcK i. m. 1. täbla 3. kepe ezt a Sagır- 
tarid-va is igazolja (läsd a 31. äbrät). Ketsegtelen, hogy a vizbeli fü szelesebb 
lombja keskeny, tehät egyszerübb utän fejlödik. A keskeny level a külsöbb, de a 
belsö szelesebb level zöldellesekor mär gyakran elpusztult. Az ösi fejlödesnek 
sorrendje tehät az egyszerübböl s mintegy alsöbbrangüböl a szelesebb, magasabb- 
rangli fel& több vizi növenyen meg van örökitve. Megforditott degenerälödäs ugyan 
elkepzelhetö a kezdet ismeretlensege roväsära, de a termeszetbeli tapasztalatokkal 
nem igazolhatö. Hogy Potamogeton pusillus-böl vagy P. interruptus-böl egyenesen 
P. perfoliatus tämadjon, SCHENCK-kel En is tagadom. Fzeknek mäs-mäs helyen, 
elterö6 körülmenyek között kellett keletkezni, nem egyenlö közt, mint SCHENCK 
kepzeli. — Meg ha egy vizben kepzelnök is keletkezesöket, rendkivüli valtozäsnak 
vagy elterö esetnek kellett lenni, a mi annyi különbseget okozzon, a mennyi a 
P. pusillus es P. perfohiatus közt van. A keletkezesök se lehet egyidöbeli, kesöbb 
hurczolödtak össze. Bizonyosan volt köztök äthidalö alak, de idövel kiveszett. -- 
Minek folyamodni a leszärmazäs meginduläsanak ismeretlen törzsehez, midön a 
FPotamogeton fajai közt a keskenyszälas, egyszerübb, vizbe merült es ma elsödleges- 
nek vehetö fajtöl a felemäs &s szeleslombu alakokon keresztül a sütkerezö formäig 
a leszärmazäsnak megvan a fokozatos sorozata a viziböl a legbeli alakuläs fele. 
E szerint a vizbeli keskenylevelü hinäralakböl a szeleslombuü vizi vagy vizszinti faj 
kivalasa vilägosabb. 
A Potamogelon-nak szäraziböl valö keletkezesere nezve tovabba figyelemre 
kell meltatni, hogy szärazföldi es vizi, kettanyas, kettermetü alakja sincs, a viz 
! H. SchHenck, i. h. 39. 40, — Lupowig, i. h. 98. old. 
