112 A vizi fü elete a szärazon. 
leapadtäval pedig azt tapasztaltam, hogy a habrözsa Es tünderrözsa a biharmegyei 
lrazon Es Köton, a Folamogeton natans pedig hazanknak több helyen nem ätala- 
kulöban, hanem inkäbb pusztulöfelben van, s ha a Pofamogeton a viz apadtaval 
nem pusztulna el, inkabb a legben, a sär fölött tengödik, a mig bir. Elöbbi felig 
legi leveleinek vizive valö visszaalakuläsät nem ismerjük. 
XIUT. FEJEZET. 
A VIZI FÜ ELETE A SZARAZON. 
Bizonyos helyröl a viz leapadvän, a särban ott maradt növeny alkalmazkodik 
es küzd, a hogy bir, hogy eletet megmenthesse. Egy ideig, leginkäbb ugyanazon 
a nyaron elkinlödik ott a särban, iszapban, mert a vizi alak szärazföldive vagy 
partiva egyenesen nem tud ätformälödni, vagy ritkäbban szärazi alak fejlödik belöle 
(Polygonum amphibium, var. terestre, metelyfü). Idönkent az esö, az äradäs es a 
harmat enyhithet a sorsan, de a bekövetkezö tel rendesen veget vet £Eletküzdel- 
menek. Igy lätjuk a leapadt talajon küzdve olykor-olykor a Salvinidt (Köt-pusztan 
Biharvm.), a Polygonum amphibium var. flnitans-t, a bekalencset, a Callitriche-t, 
Elatine-t, söt a Marsiled-t büza, len közt, tarlöban is. Ha a megnyült szär maradt 
viz nelkül, bütykeiböl gyökeret ereszt, s szorosan hozzäkapaszkodik a földhöz. 
Mennyi nevezetes kerdes, kiserlet &s eredmeny kinälkozik itt a növenyfiziologusnak! 
A leapadäs kikeletkor, a vegetatio teljes Ebredese elött, vagy meg tavaly öszön 
is veghez mehetett, ügy hogy a kitelelt sarj vagy mag jut abba a kenyszerhelyzetbe, 
hogy növekede&set, illetöleg a csiräzäsät a vizen kivül kenytelen megkezdeni es foly- 
tatni. Ekkor a megujuläs elölröl kezdödven, a tavaly meg vizi növeny parti eletmödra 
kenyszerül, s ez az egesz szervezeten Elenken nyilatkozik. Az iszapban vagy särban 
tengödö, mäskor vizi növeny most kurtaszärü marad, zömök-termetü, kisse föl is 
emelkedik, stirülevelü, legbeli sütkerezö levelet nem fejleszt (Ranunculus aquatilıs 
var. sacculentus Koch, Synops., I, 1837, 11—12). A meternel hosszabbra növö Pota- 
mogeton nalans a leapadt säros helyen (Eger mellett a baktai, tovabba a kazäri 
erdei |Nögräd| töban) egy decimeternel alig nagyobb, a termete olyan, mintha a 
vizbeli alakjänak a viz szinen lebegö reszet a sütk6&rez6 levelekkel szakitottuk volna le, 
lombjavesztett szära pedig hätul szemlätomäst pusztul. 
A földi Potamogeton eletere nezve e nyäron csaknem termeszetes kiserleti 
telepröl közölhetek tapasztalatot. Julius 7-&n Garam-Kövesd vasütja mellett, a le- 
apadt lapos, nedves, harmatos helyen ott zöldellett a Potamogeton natans, P. hete- 
rophyllus es hihetöleg a P. Zizii M. et Koch kurta szära nehäny szeles levelevel. 
Az elsön 1—-2 lemeztelen levelnyel, a mäsodikon keves alsöbb ländsäs level lätszik, 
a harmadik olyan mint az elsö, tehät nagyobb es szeleslevelü, ezenkivül nehäny 
kisebb ländsäs levelet lätni rajta, ellenben lemeztelen levele nincs. Viragnak vagy 
bimbönak nyoma egyiken sem volt. Kiväncsi voltam a toväbbfejlödesere s szep- 
tember 3-än ismet fölkerestem, vajjon nem virägzik-e. Toväbb nem növekedett, 
több levele nem volt, mint jülius elejen, nem virägzott, s az egesz elsärgult. Egy 
resze azonban rügyeröl jövöre valöszinüleg meg kisarjadzott volna. Leapadt helyen 
tehät a Potamogeton nem bir virägozni, hacsak a bimbö mär elöbb a vizben elö 
nem kepzödött. 
