us 
A vizi fü elete a szärazon. 101183 
A mäsik tapasztalat az, hogy tovabb Pärkäny-Näna fel& a vasütmelleki viz 
teljesen leapadt, s a julius 7-en benne gyümölcsözö 7. acuminatus-nak, a meg 
nem virägzö P. gramıneus-nak es P. heterophyllus-nak nyomät se lehetett lätni, 
de az Öszi ärviz taläan meg jökor jött, hogy földi rügye meg a taraczkja jövendöre 
eletben maradhasson. 
Az ilyen formaknak gyakran a szäradäs növekedese, vagy a termöhelynek 
tovabb alakitäsa vet veget, vagy viz ala kerülven, sarjadzässal elöbbi vizi forma- 
jukra alakulnak vissza. Szerencses viszonyok közt rügyet is alakitnak, a melyböl 
jövöre alkalmas helyen rendesen fejlödhetnek. 
Nevezetes a Nymphaea alba z6mÖökösödese Es visszaalakuläsa is. A Hevviz partjan, 
valamint a levezetö csatornäja szelen lelni egesz zömöktermetüt, a melynek level- 
es virägnyele arasznyi vagy annyi sincs, de merevebb, mint a vizben szokott lenni; 
mäs resze is szembetünöen kisebb. Ellenben Köt-pusztän (Biharvm.) 1879. augusztus 
höban oly peldäkat lättam, melyeknek a leapadt helyen a levelnyele megmerevedve 
a levegöbe emelkedett, a levele pedig heliotropismussal fölberzedett, alvö helyzetbe 
került, mint a parti metelyfüe, vagyis töleser mödjära emelkedett fölfel& es zarközott 
össze, mint a gölyahirnek levele a levegöben, vagy mint a szel visszacsapta ernyö. 
A Nuphar minus-nak (Dumort.) szinten lättam eltöpörödött alakjät Rätöt 
(Vasvärm.) patakjäban €&s nedves iszapjan.! 
A Balaton melleken leginkäbb a ARanunculus paucistamineus-t, a varietas 
subglabrd-jat meg a Myriophyllum verticillatum-ot lätni a part saräban tengödve, a 
mint röla a viz leapadt. A Aanumculus-nak megnyült vizi szära helyett kurta tör- 
zsecskeje alig emelkedik föl a säarböl a levegöbe, czikkje keves &s kurta, elegendö 
gyökeret bocsät, levelenek terjedelme kisebb, de az egesz merev, nem csapödik 
ügy össze, mint a vizi levele. Levelsallangja kurtäbb, vastagabb &s valamicskevel 
szelesebb is, viräga apröbb. A csillaghinär (Calltricke) a särban körülbelül csak a 
levelrözsäit hajtja, a melyek különben az üszö szarät tetözik; ilyenkor mint zöld 
csillag vagy gyepecske lätszik a nedves talajon (C. minima HoppE, C. caespitosa 
SCHULTZ). 
Kisebb vizben a fü ältaläban mindig zömökebb, meg a Balaton hosszüszarü 
hinarja is, kurtäbb s a süllöhinär felsöbb czikke se fuvödik fel. 
A Hıppuris vulgarıs Fenek hidjanal, a säros vizben egeszen olyantermetü, 
mint a vizböl a part saräba szorult növeny, a Ranumculus divaricatus \evelsallangja 
pedig a Kis-Balatonban a vizböl kiszedve, olyan szetterpedt marad, mint a särban 
tengödö alake. Mind a kettö bizonyos belyeget viseli magän a viziböl partivä ala- 
kulasnak. 
Viszont a ma mär rendes parti fü, ha törtenetesen vizbe kerül s toväbb ott 
marad, a vizi szärnak valamely alakjät utänozza, pl. a szittyök (Funcus articnlatus 
es 7. bulbosus var. fluitans Koch) vagy a hullämzö6 Sparganium simplex var. fluitans 
Gren., neha az Agrosts alba a hinär vekony szärät es levelet. A Peplis portula var. 
natans,' meg a Limosella aquatica var. natans Hoı.? szelesebb levele a viz szinen 
elterül, mint a csillaghinäre vagy az Alisma graminifolium-e, az ärokbeli Ranun- 
culus sceleratus var. heterobios szeles levele pedig a Nymphaed-& fele közeledik, a 
felszine lakkos stb., ezek tehät mintegy kettermetü füvek (plantae heteroschemae). 
! Vasvärm. növenyföldr. 252. old. 
® Cosson et Germain: Fl. Paris, 1861., 189. old. 
® Horusy: Fl. des Trencsiner Comitates, 1888., 85. old 
A Balaton tudom. tanulmänyozäsänak eredmenyei. II. köt. 2. r6sz 2. szakasz, 8 
