114 A vizjärta nedves partmellek növenyzete. 
XIV. FEJEZET. 
A VIZJARTA NEDVES PARTMELLEK NÖVENYZETE 
(VEGETATIO RIPARIA). 
A vizpart növenyzete, ältaläban a mocsäri növenyzet, a särban vagy a viz- 
boritotta földben, mocsaras helyen gyökeredzik, de a füvenek nagyobb resze a 
levegöben fejlödik. 
A vizjärta Balatonpartnak mai nagysäga nem az eredeti diluvialis töviz keretje, 
hanem Siöfokon a Siöbozöt, a Boglär, Csehi &s Fonyöd közt levö berkek (1. 90 —91. old.), 
a Nagy-Berek, a szigligeti meg a tapolczai läpteknö es mäs völgy a regi Balatontö 
medrenek nagy öblei voltak, sa tözegkincs a Balaton hullamaitöl felhanyt homok- 
gätnak köszönhetö.! Tihanynak sziget voltät a törtenelem, Szigetet, a mint a balaton- 
melleki nep Szigligetet me&g ma is nevezi, a hagyomäny, söt az egyszerü szemleles 
is igazolja. Mig ettöl az ösi idötöl maig jutottunk, a vizjärta partmellek flöraja is 
sokfelekepen pusztult &s üjra alakult. 
A tömellek növenyzetenek eredetisege tehät szorosan összefügg a tönak 
öskori alakuläsäval &s termeszetevel, a part kepzödesevel, szükülesevel Es szäradä- 
säval, valamint a videk vältozäsaival, kivält az üjabbkorü vizszint-ingadozäsokkal, 
melyet a szäraz &s a nedves &vek okoztak. 
A mai parti flöra a legutöls6 alakuläs eredmenye, a nagyterjedelmü Ösvizpart 
egykor gazdag vegetatiöjänak egyszerübb maradeka. Összefügg vele az, hogy a 
partmellek tülnyomö növenyzete systematikailag es palaeontologiailag itelve, valöban 
sokkal regibbkorü. Mig a Balaton tava regi nagyobb vizenek sok virägzö növenye 
nem lehetett; leapadt es szikkadö öbleiben kivältkepen a nädas s azok a rostos 
csätefele füvek (Sauergras, säs, käka, iszapsäs, läpszövö, tözegcsäte, szittyö, gyekeny, 
bekabuzogäny, gyapjüfü), vizi päzsitok nöttek, a melyeknek reszben ätalakult tete- 
met ma mint tözeget ässäk ki. A nädnak, valamint a csätefeleknek ma is meglehetös 
az az ellenällö &s ösi terjeszkedö kepessege, hogy bizonyos helyen leginkabb egy 
vagy keves faja vonja be, mint egynemü zöld päzsit, a nedves töfeneket vagy a 
leapadt partot (sasret, zsombek), de a mint lassankent a szäraz töfenek felszine is 
alakult &s különbözöbb lett, mäs elenkebb-szinü virägok, kivalt ketsziküek is köze 
vegyültek. Ez azonban csak lassan ment, söt lassan megy ma is, mert a Balaton 
partmelleken, talän Tapoleza kivetelevel, sehol sem talälunk oly tarka Es vältozatos 
retvegetatiöt, a minöt mäsutt, kivält az orszäg felvideken. A partmelleki csätefelek- 
nek ez az ellenälläsa, lassü vältozäsa es keveredetlensege ösi szoros szövetkezetük 
&s összetartäsuk bizonyitvänya, mert a Balaton partmellekenek kivälöbb &s seregesen 
növö füvei es kör6i leginkäbb egysziküek, tehät elötünesük korära nezve is ösieb- 
bek, mint mäsutt a tarkäbb ketsziküiekböl alakulö retvegetatid. 
A Balaton tava mellekenek egyik nevezetes jellemvonäsa tehät, hogy a partjät 
ösi (egyszikü) seregesen növö, ellenällö füvek gyepesitik, melyek maguk köze 
elteröbb-szervezetli Ujabb telepedöt nem engednek. A miöta a Balatonpartot Es 
ösöbleit az ember gondozza &s szäritja, az üjabb szabad nedves helyen vagy a 
parton a töszomszedsägböl mindig ez a sereges €s ellenällö növenyzet gyözedel- 
ı Löczy: Földr. Közlem. 1894. 146. old, 
