A vizjärta nedves partmellek növenyzete. 115 
meskedik. Lehet, hogy a deli es delkeleti mocsäri füvek is az összetartö egyszikü 
öspolgärokon nem gyözedelmeskedhetnek (86. stb. old.). 
Nehol kisebb-nagyobb darab ma apad le. Kenesen, a hol a parton ma kertek 
vannak, 1853-ban, söt 1879 —-81-ben is meg viz volt. Meg Füred kikötöjenek &s 
fürdöjenek partszele se regi. Ily helyeken tehät a befüvesedes szemünk lättära 
folyik, de mindig a töszomszedsägböl. Mivel a mai kultüura a szäritässal, tözegäsässal 
vagy mäs müvelettel a part €s nedves talaj növenyzetet mind jobban korlätozza 
es pusztitja; könnyen ätlathatö, hogy ez a ritkabb Es kenyesebb-termeszetü növeny 
megfogamzäsänak Es ällandö megtelepedesenek videkünkön inyere nem lehet. 
De läthatö ebböl az is, hogy a Balaton partja aränylag meg nagyobbreszt 
fiatal, tehät meg elegge nem gazdagodhatott s a növenyek összesereglesenek &s 
nagyfoku keveredesenek nevezetes helye az üjabb idöben nem volt. 
A deli partnak laza homokböl ällö alluviuma termeszetszerüleg a következökep 
füvesedik. Ez a part mintegy lepcsözetes. A legalsöröl a vizbe lepünk. Ez a partnak 
egeszen fiatal, csak most leapadt szegelye, helyenkent me&g puszta, most füvesedik 
s a növenyzet ügy nyomul a part fele, a mint a vizfedte szelröl a hullam levonul. 
A siöfoki, meg vizlocsolta parton a Scirpus pungens, Funcus Gerardı, Carex flacca, 
C. distans, C. divisa €s nehany nem virägzö päzsit, meg a szepvirägü Scautellaria 
galericulata, Mentha aquatıca €s mäs aprö fü telepedik meg, valamivel kintebb a 
Carex pseudocyperus, a läpszövö meg a szürke-käka magaslik s az elöbbi vagy meg 
mäs vizparti füvek s a tözegesäte vältakoznak a felig-meddig szikkadt parton. 
Gyakori a keserüfü, farkasnyil, ältaläban sok olyan közönseges fü, a mely viz- 
: kiöntes utän az iszapot vagy mäs leapadt helyet tömentelenül szokott elboritani. 
Ez a növenyzet tehät itt, a hol a tö vize lehuzödik, a maga összesegeben egesz 
üjdonat-üj, a legfrisebb megtelepedes. 
A nedves legbelsö! partszegelybe a sösföldi növenyeknek sävja, foltja vagy 
mäs hatärozatlan formäja szigetelödik bele. Erre azutän (Siöfok, Szantöd, Fonyöd) 
a masodik emelet, a kavicsos homokgät (läsd hätrabb) következik, ezutän a magas 
parton elterülö legelö meg a szäntöföld. Szantödon, Lellen es Fonyödon nädas 
van, egyebütt a homokgät megett levö öblözetekben €es melyedesekben berekföld 
nedves retekkel. 
Ma az egesz Balaton partmelleke köröskörül jobbadän kemenytalajü; äradäs- 
jarta, eliszaposodott vagy elmocsarasodott tere, kiöntese nincs, &Eszakon a part mere- 
deksege miatt nem is lehet. Csak Fenek meg a Kis-Balaton környeke süppedösebb, 
itt a Balaton-partot a Zala vize mintegy a zalai hegyvidekkel is összekapcsolja, 
azert a partmelleki vegetatio Fenek meg a Kis-Balaton körül ketsegtelenül a leg- 
vältozatosabb Es legtöbbtagü. Ilyen vagy meg gazdagabb lehetett a szigligeti retseg 
növenyzete is, de a szäritassal sokkal elöbb megfogyatkozott, mielött pontosabban 
megvizsgalhattam volna. 
A Balaton igy kemeny partszegelylyel Es hegyseggel körülzaratvan, ha ärad, 
ha apad, minden vältozäsäban ugyanaz a fü marad a környeken, messzebbröl ide 
sodort jelenseggel ma alig taläalkozunk. Ehhez jarul meg Tül-a-Dunän-nak növeny- 
geografiailag bizonyos elzärtsäga — hogy t. i. nevezetesebb növenyzete csak keves 
helyre szoritkozik (Mecsek) —, orografiai körülhatäroltsäga, valamint a t6öhoz közel 
! A balatonmelleki n&p elnevezese szerint «befel&» a viznek, «kifeleE» a partnak tartö iränyt 
jelenti. 
