116 A Balatonpart füvei. 
a flöränak eles välaszteka, mely a keveredest nem engedi meg, nagyobbreszt pedig 
a flöräjänak nem nagyfokü tagoltsäga, ügy hogy termeszeti üton-mödon különös 
növeny sem gyakran nem erkezhetik ide (az amerikai Erechtites), sem a Balaton 
zart medenczejeböl nem könnyen terjedhet szet valami kivälöbb jelenseg. 
A Balatonpart vegetatiöjaböl eppen ezert, kivält a laza vagy süppedös helyet 
követö gyengebb es ritkäbb füvek hiänyzanak, azok, a melyck a hig földben, sziva- 
csos mohäban szeretnek meggyökeresedni, melyek közül több mär a Hevviz läpjan 
elötünik (Pedieularis palustris, Parnassia, Thrincia, Cirsium rivulare stb.), vagy pl. 
mega Räba völgyeben uralkodnak, söt onnan kelet fel& nem szivesen terjeszkednek 
(Silaus flavescens). Ezert akär azt a köver partmelleket, a melyen a Sebes-Körös 
menten a mentäk alakjainak a sorozata oly vegtelen, akär felföldünk köver retjeit, 
a melyen vastag rendet szoktak kaszälni, a Balaton melleken hiäba keresnenk. 
Ezert ritkult meg a Balaton melleken az Oenanthe, a mohät kedvel6 Epıulobium, 
azert nincs /smardia es mäs läpnöveny. 
A Balatonpart füvei. 
A part körül meg a part vizeben, egy-egy helyen nem sokfele növeny van, 
hanem inkäbb a kevesfele seregesen nö. Ma leginkäbb azokat a vizi füveket lätjuk 
itt, amely a töba ömlö vizben, ennek folyäsa menten, meg a sedmelleken, a nädas- 
ban meg a nädas körül terem. Legmeggyözöbb ez Keszthelyen. Itt az öbölben, a 
nädasban a Zala-foly6 vizenek növenyzete läthatö. A Balaton partmellekenek flöräja 
regibb egyszikliek &s fiatalabbkorü virägzök keveredeseböl alakult s Euröpa bel- 
vizeinek mellekeröl sereglett össze. 
A Balaton säros partjän a nädason (läsd a 12629. old.) kivül elöször leginkäbb 
a kardoslevelüek (ensifoliae) szövetkezete tünik ki (läsd a 25—27. old.), de a Sagul- 
tarıa levelen — az elnevezes nyomän — inkäbb a nyilalakot akarjuk lätni (1. 
äbra; itt-ott a sallangja keskeny; var. tenuiloba). Az Alisma \evele a nepies elnevezes 
szerint kanälformäjü (bekakanäl), a Sparganıum pedig buzogänynyal fegyverkezik 
(bekabuzogäny) vagy a nep vizi föviskes disznot lät rajta. 
Ethnografiailag emlitesre meltö, hogy a magyar nep a mocsäri füvet gyakran 
vizi Allatröl nevezi: bekalencse, bekabuzogäny, bekatutaj, bekaliliom, bekafü (Daira- 
chium), bekakorsö, bekarokka, nadälyt6, acsalapu, metelyfü, metelykörö, vidrafü, 
ruczaperje, pipefü, gilisztaviräg, käcsaviräg, szunyogviräg, känyafü, süllöfü, söt a 
molnärcseresznye is ide sorozhat6 (mäsutt känyafa, gänyafa vagy genyefa). 
A kardosleveliiek nagyobb resze egyszikü, s hosszü merev levele tünteti ki. 
Tagja a fodorsäs, a särga liliom (/ris pseudacorus), a viragos käka, a bekabuzogany 
ket faja, a gy&keny, sok säs, a näd, kivält ha kaszäläs vagy legeltetes utän alacso- 
nyan fejlödik. a kälmosgyöker. 
A ketszikti leplesekböl ilyen a vizi 1636ska (Rumex hydrolapatm), a Polygonum 
amphibium var. terrestre (göcsfü), az Euphorbia palustris, E. lucıda nevü kutyate]. 
Ketszikü viragosabb kardlevelüi a Zythrum salicarium, Lysimachia vulgaris, 
Epilobium hirsutum &s var. villosissimum-ja, E. parviflorum, Senecio paludosus, a 
Stium latifolium merev levelsallangjaival. 
1 Termeszettud. Közl. 1886. 346. Pötfüz. 1895. 121. old, 
