i A Balatonpart füvei. 7 
Mäsodik alakja a csaknem leveletlen, hossztiezikkü käka (a Balatonnäl csuhu); 
ket magas fajäval (Scirpus lacustris, Sc. Tabernaemontani). N többi käka a videken 
inkäbb alacsony vagy mästermetü, pl. a viz szelen gyakori Sc. marıtimus. Ellenben 
a deli part läpszövöje (Cladium) magassägära nezve a magas käkäval vetelkedik. 
A virägos käka (Butomus) szep virägjäval magaslik a nem szepvirägü (sziromtalan) 
käka körül. 
A harmadik nevezetes magas kör6 a gyckeny (itt käka) ket faja, günyosan 
kirälyi pälezänak nevezett buzogänyäval. A kigünyolt Megvältö kezeben äbräzoljäk. 
A käkäval meg a gyekenynyel helyenkent a vad päntlikafü szövetkezik. 
Kintebb, a Balaton partjän ezen a härom alakon kivül jobban megelenkül a 
viragok tarkasäga s a vizi, illetöleg parti vegetatiöböl megkezdödik a szärazföldi 
ret alakuläsa. 
A part nevezetesebb päzsitfüve a szikperje, aprö nad virägzäs nelkül, a Cala- 
magrostis litorea (vitka), a sarfü (Catabrosa aquatica), Crypsis aculeata, Cr. schoeno- 
ides, Molinia coerulea, a kaszirva (Echinochloa crus gallı), az Agrostis alba kivält 
gyakorisäga Es sürü gyepje kedveert. 
A Hevviz langyosvizü csatornäja melleken a vad rizs, vizeben az eszakinak 
sondolt Potamogeton fInitans nevezetes. 
A säsfelek közül gyakori a Carex pseudocyperus, a C. secalina, C. lepidocarpa, 
C. Oederi C. distans, Schoenus nigricans, ket iszapsäs, a deli parton a Scirpus pun- 
gens, Sc. holoschoenus, Sc. Michehanus, Sc. paucıflorus, a gyapjüfü. 
A szittyöfelek közül sok szittyö, a Juncus ranarıus. 
Orchidea az Orchis palustris. 
Liliomfele: a kikiries, Allium angulosum, A. carınatum. 
Söskafele: több 16söska- 6s göcsfüfaj (Polvgonum), eleg ritka a Rumer maritimus. 
Kutyatej: Zuphorbia lucida, E. esula, E. cyparıssias. 
A laboda- &s parej-felek közül több Chenopodium, Atriplex, pare). 
A ludhürfelek közüla Malachium aquaticum, a Buda fajai, Spergula arvensıs. 
A szegfüfelek közül, sövenyen a Cucubalus baccifer, nedves helyen a szappanfü 
meg a szünyogviräg. 
A boglärkafelek közül több boglärkafaj, Caltha cornuta, de a Thalictrum ritka. 
Keresztesvirägu: a känyafü, a kakuktorma (Cardamıne Hayneana, C. dentata), 
a magyar torma, Lepidium ruderale. 
Ibolyafele: Viola stagnina. 
Orbänezfüfele: a HZypericum tetrapterum. 
Mälyvafele: a feher mälyva, orvossägnak szeker-szämra szoktäk elszällitani. 
Pacsirtaszärnyfele: a Folygala comosa. 
Az ernyös fü meglehetös gyakori: a metelykör6 (Oenanthe aquatıca), a beka- 
korsö, csermelybürök, csomorika, angelika, Palimbia carvifolia. 
Onagraceae: sok Apvlobium. 
Lythraceae: Zythrum salicarium, L. hyssopifolium. 
A rözsafelekböl nehäny pipefüi (Potentilla), az Ulmaria csak Hevviz körül, 
Sangısorba auriculata, Tihany partjan a gerliczetövissel nehäny alacsony rözsa- 
bokor is. | 
Vitorläsvirägu: Zotus cornienlatus, Galega, Tetragonolobus, Melhlotus dentatus 
M. officinalis, M. albus, Lathyrus palustris, kivältkepen a szürös Omonis spinosa 
szeret a nedves parton terjeszkedni. 
