A Balatonpart füvei, 119 
Ragadvänyfele: a Galıum maximum, G. palustre, G. verosimile, G. elatum var. 
brachyastrum. 
Valerianafele: a Valeriana officinalis, V. dioica. 
Helyakttfele: a Succisa pratensıs. 
Feszkes fü: /nula Britannica, Eupatorium, T' ussilago, Achillea asplenifola, 
Gnaphalium uliginosum, Aster Pannonicus, ket Pulicaria, a farkasnyilfü, Senecio 
barbareifolius, . ienuifolius, S. paludosus, Artemisia vulgaris, Sonchus arvensis, 
S. uliginosus, Cirsium brachycephalum, C. palustre var. torfaceum, Scorzonera parvi- 
flora stb. 
Säros Es iszapos helyen a Zythrum hyssopifolium, ket iszapsäs, Funcus ranarius, 
Inula Britannica, ket Pulicaria, Rumex maritimus, R. limosus. Teucrium Pan- 
nonicum, Veronica Anagallis aquatica, V. acutifoha, V. scutellata, V. Velenovskyı, 
V. Kovacsü, Roripa palustris, Erythraea pul- 
chella, Gratiola officinalis, Ranunculus Sar- 
dous var. Mediterraneus, R. sceleratus, Caltha 
cornuta,aBuda härom faja, a Potentilla supina, 
löhere, Gnaphalium uliginosum, Gn. luteoal- 
bum serglik össze; itt-ott a säros parton el- 
törpülve a Ranunculus trichophyllus nyomorog. 
A hol a partröl a viz elvonul, tehät a 
legfiatalabb partszegely üj földjen a legkö- 
zönsegesebb, Wjabbkori települök (iszaptele- 
pülök) szaporodnak el: tömentelen keserüfü, 
farkasnyil, menta, 1ösöska, hagymaszagü fo- 
dorka, Epilobium, füzenyfü, Korıpa silvestris, 
Lysimachia,surlöfü,metelyköroö, bekakorsö stb. 
Sed menten kevesfele a vegetatid. — 
Oka egyreszt a viz keskenysege €s sekely- 
sege, mäsreszt az, hogy a jöszäg is letapossa 
vasyı leleseli, nyäron pedig a sed gyakran 34, äbra. A Polygonatum latifolium ket- 
kiszärad, tehät älland6ö kiser6ö növenyzete meg magassägbeli (a &s 5) ikerlevele. 
nem maradhat. 
Kisebb sedet a csermelybürök szokott benöni. A melleke ältaläban csaknem 
olyan, mint mäs vizpart, csakhogy annyifele kiserö füve meg sines. Eleg vältozatos 
a sedparti vegetatiö Almädi Remete-völgyeben, hol a part mellett sokfele menta, 
Scrofularia Ehrharti, Epilobiumok, Aräcson ugyanez, Knautia Pannonica, Pulicaria 
dysenterwca, Recsen ugyanezek, az örvenygyöker, mäsutt Catabrosa, Tussilago, acsa- 
lapu stb. terem. Vörös-Bereny Malomvölgyenek kezdeten Veronica beccabunga n8 
a sed saräban, egyetlen helyen a t6ö melleken, köver levelevel. A Glyceria plicata 
csak a Pinköczi-csärda környeken (Almädi) ismeretes. 
A savanytı viz kifolyäasänak földje Kis-Körs partjan vöröses, mint Vasvärmegye- 
ben a vasas vizeke, de keves növeny kiseri: a fekete nyärfa csemeteje, közönseges 
Polygonum-, Bidens- &s Atriplex-fajok, Alusma pl, Malachium, Echinochloa crus gallı, 
Butomus, Pulicaria dysenterica, Cirsium canum stb. 
A hol a parthoz közel sem nädas, sem füves mezö nincs, hanem a hulläm- 
kihänyta laza homokgät domborodik, pl. Szäntöd majorsäga alatt, ott termeszetesen 
csak szärazföldi gyom, kiväalt homoki fü kezd megtelepedni (127. old.). 
