122 A Balatonpart fäi. 
Mehlotus paluster, helyettesitöje &sza- Cardamine Hayneana, talälkozik a C. 
kon a M. macrodontus (n. sp., den- dentata-val, 
tes calycis superiores tubo paulum Viola stagnina, &szakibb helyettesitöje 
longiores; HOLSTEIN), : a V. persicifola, 
Meltlotus dentatus. Elatine alsinastra, 
Lythrum hyssopifolium, 
Sanguisorba auriculata, €szakon a S. 
officinalis töalak helyettesiti, 
Galega officinalis, | 
Tetragonolobus siliquosus, €szaki helyet- 
tesitöje a Z. marıtimus. 
Az elösorolt keleti jellemzök ketszikück, a deliek közt ezenkivül jelentekeny 
szäm az egyszikü is. 
Eszakibb jellemz6 fü a 
Scirpus pauciflorus, 
» pungens, mely hazankban jellemzöen a Balatonmellck aprö kakäja. 
A hol lehetett, a mäsutt helyettesitö s a videkünkön talälkoz6 rokon fajt is 
kitüntettem. A helyettesitö faj hasonlö, de közel rokon mäsik fajt külön, söt messze 
videken pötolni szokott; különbözö termeszeti viszony közt faji szetväläst jelenthet. 
De lehet faji elszakadäs is, az eredetileg egy helyen termö ket fajböl ket helyen 
egy-egy maradvän föl. Kitüntetesökkel ezekre czelzunk. 
A Balatonpart fäi. 
Viz mellett, vizenyös helyen füzes (salietum, salicetum), egeres (alnetum, Sür, 
Pozsonyvm, Sz.-György m., Vasvär), nyirjes (beiuletum) €s körisliget (fraxrinetum, 
Dobozon, Bekesvm.) alakul a megfelelö fajok sereges együttleteböl. Ezeknek a 
talaja is vagy lazult, vagy mäs mocsäri növenyek fokozatos egymäsra következe- 
sökkel keszitettek elöre nekik a kellö földet. Mind e negy faszövetkezetnek terem 
nehäny faja elszörva a Balaton partjän, de jöravalö erdöcske, a melyet az €geres 
(egerfa-erdö), vagy füzes meltän megilletne, a Balaton partszegelyen nincs. Vin- 
dornya nyirjesenek egy resze meg megvan. Systematikailag erdekes nehäny egerfa 
vagy berekfa a Badacsony Hableänya partjän volt (1897); kis egerest Szäntöd es 
Szärsz6 közt lättam. A körisfa, känyafa, kutyafa vagy ebsefa a parton ritka. A 
parti fa növenye a komlö, a csalän, itt-ott a nagyobbik folyöka. Magasabb füzfa 
es nyärfa a parton nem ritkasäg, de összefüggö sürüsegge nem szövetkezik. Nö a 
parton a szomorü füz, valamint S. blanda fajvegyüleke is. A parthoz közel, de mar 
szäraz helyen, a szilfa is nagyra megnö, pl. Fenek €s Keszthely közt, tovabbä 
Aszöfönel, a tihanyi felsziget elött levö földszoroson, Almädi es a Füzfö-major 
között, Akarattyänäl a Räköczy fäja. Füzbökor, közte a rekettye (Salız cinerea) 
is, a parton eleg gyakori, itt-ott kisebb szürüseg is alakul belöle, de a füzberket 
(Badacsony) kivägjäk, hogy legelöjök nagyobbodjek. A partnak hozzäferhetetlen 
helye nincs, csak a nädas. 
A part fai közül nevezetes a Salix purpurea bodros levelevel Aräcs sedje 
mellett, az Alnus Balatonialis berekfa, a Salix Rakosina füzbokor Aräcs völgyeben. 
