90 A Balatonmellek flörajanak mult väaltozasai es pusztuläasa. 
vetes irtja. A ki az Alföld növenyzetet csak vagy 20 esztendövel ezelött es ma is 
vizsgälja, nincs szüksege evenkenti pontos vizsgälatokb6l &s szäamitäsokböl eredö 
meresre vagy mäs eredmenyre,; a hüsz esztendö alatt bekövetkezett nagyfokü 
vältozäs e nelkül is vilägos elötte. Mäs a folyö6k medre, mäs a földseg felszine, 
mint a regibb terkepen. Ma a folyöviz egyenes mederben siet, ärtere nincs, a vizi 
növenyzet eltünt, a gäzlö madär megritkult, a kiszäritott part emberi eleseget 
termel. Csak a Sebes-Körös Särretjere hivatkozom. Ezt a folyöt Bihar- es Bekes- 
värmegye hatärän a nep meg mostanäban is Tererönek nevezi, mert — mint szokäs 
mondani — oly tekergös folyäsa volt, mint az ökörvizellet nyoma. Ma egyenes 
iränyban halad, vastag parttöltes köze szoritottäk, töltese menten a földet müvelik. 
Oda van a Nagy-Särret, a retseg (nädas) nagyszerü vizi növenyzete €s tanülsägos 
növenyzeti kepzödmenye: az uszö sziget, a nädas, az ing6lap stb. Söt Alföldünknek 
szäraz &s a forrö nap &gette helyein is pusztül a növenyzet, tehät delre vonulö 
felben van ma is. 
Ennek a nagy vältozäsnak mindössze 22 esztendeje. Mi €s mennyi törten- 
hetett szäzadok es ezredek elött? Meg 1854-ben bärö Vecszy N.! a következöt irja: 
nincs (a Tisza videken) egy helyseg sem, a melynek hatäräban t6 vagy mocsär 
nem lenne, ügy hogy a Tisza völgyet inkäbb &s teljes joggal mocsärnak (melynek 
szäraz helyei, szigetjei vannak), mint mocsärfoltos szärazulatnak kell tekintenünk. 
Meg 1877-ben, Biharmegye Nagy-Särretjen a hatalmas terjedelmü ingovanyböl 
kiemelkedö szäraz legelöket is szigeteknek neveztek,” mint a hogy Sz2gernek nevezi 
a balatonmelleki nep ma is a hajdani ingovänyböl kimagaslö Szigligetet. 
A balatonmelleki vältozäsokat RÖMER Frörıs jellemzöen Es a következökep 
ismerteti az Akad@miai Ertesitö II. köt. (1860 —61.) 291—292. oldalän. 
«Mig a Bakony s a balatonmelleki erdök nem valänak annyira pusztitva, 
mint ma, több forräs ältal täplältatvän hazänknak regenyes-partü tengere, maga- 
sabb vizällässal birt, annyival inkäbb, mert a Si6 ältal valö lecsapoltatäsa elött 
lassankent folyt ki a fölöslege. Ekkor a tihanyi töbörök szigetet k&pezenek; kitet- 
szik ez az alapitö6 okmänyböl Cod. dipl. I. 388., hol az insula sz6 többször elö- 
fordul; 1231. okmänyböl u. o. III. II. 265.; 1288. insula Balatıni de Tihan. NV. 1. 
421. A kis t6 — a Balaton kicsided utänzäsa — ma csak keves iszapos vizzel bir 
&s az erdöpusztitäs következteben valöszinüleg lassankent el is fog tünni, a külsö 
nagy tö lecsapoläsa ältal az uradalom tekintelyes-terjedelmü retseget nyert &s igy 
a sziget alakja, mint lätjuk, egeszen vältozott.» 
«lly vältoztatäsokon mentek ät a Balaton egyeb videkei is. A szigligeti hegy, 
mely szigetben feküdt, midön azt FAvus pannonhegyi apat [V. Bela kiräly alatt a 
tatärok ellen erösiteni kezde, valamint Sz.-Mihäly hegye is, meg e szäzad elejen is 
viztöl valä(nak) környezve; söt a Balaton egyes ägai a lapälyosabb helyeken messze 
be, pl. Edericstöl Uzsäig, Fenektöl Vindornyäig terjedtek eszak fele, ügy, hogy meg 
50 ev elött ott ladikäztak, hol most a düs retek közt a pompäs orszägutak emel- 
kednek. Mennyire leptek el delkeleti partjätöl Somogy €szaki rönäit a Balaton 
hullämai, elegge bizonyitjäk a regi terkepek,; s igy ezen tö alakja csak meg egy 
szäzad elött annyira elüt a mostani, majd egyenközü partjaitöl, hogy azt külön 
lefestve lätvän, kis honi tengerünkre aligha reä ismernenk.» 
’ Beiträge zur Geschichte der Flüsse und Sümpfe Ungarns. Pest 1854. 100. old. 
2 Borsäs V.: Iräz puszta növenyzete. A magyar orvosok €s termeszetvizsgälök. Munkälatai 
XX. köt. 1880, 303. old. 
