A Balaton vizi harasztjai. 89 
VII. FEJEZET. 
A BALATON VIZI HARASZTJAI (HYDROPTERIDES). 
A növenyorszäg edenyes virägtalanjainak megfogyatkozott, kevestagü osztälya, 
a köszenkorszak vegetatiöjänak csekely Es törpe maradeka az, a melyet termö 
helyeröl kivalöoan vis! harasztoknak nevezünk. Az edenyes virägtalanoknak mäs 
csoportjäban is van vizkedvelö faj: Aspidium Bootii TUCKERMAN, A. ceristatum (L.), 
A. Veselskü Hazsı., Asplenium fontanum Bernu, Lycopodium inundatum \., Onoclea 
Struthiopteris (L.), Osmunda regaliıs L.; — annäl különösebb. hogy Közepeuröpa 
nagy taväban, a Balaton vizeben, a vizi harasztok közül alig van valami hirmond6, 
söt különös figyelmet &s kutatäst erdemel, hogy ezeknek a vizkedvelö növenyeknek 
nagy resze hazänkban is miert nem terem (Jsoötes, Aspidium Bootiı), nemelyik 
nagyon ketes (Pilularia, Asplenium fontanum), vagy nem közönseges (a strucz- 
päfräny), noha mäs orszägokban nem is szämitjäk a ritkasäagok köze. A Balaton 
vizeben a Marsilea quadrifolia, az alföldiek metelyfüve sem el. 
Mi ennek az oka (a viznek a mind, olyan sötartalma ?) megfejteni m&eg most 
mär azert se lehet, mert a Balaton melleken nem e&lven, nem sejthetjük, mikep 
viselnek magukat az itt uralkod6ö termeszeti eletkörülmenyek között. Kutatäsunknak 
czelja különben is a Balaton melleken levök felkutatäsa Es ismertetese, az itt nem 
levö jelensegekkel, mär az idö rövidsegenel fogva sem foglalkozhatunk. E terme- 
szeti hiänyra azonban rä kellett mutatnom, s a felällitandö biologiai ällomäs fel- 
adatänak kell lennie, hogy e hiänyzö növenyeket a Balaton vizebe vagy a partjära 
ültesse, az eletmodjät kipuhatolja s a kiserlet eredmenyevel beszämoljon. 
Minthogy ez Es mäs virägzö fü (läsd a86—88. old.) nagyreszint az Alföld vizeiben 
sem €l, e hianynak föoka geografiai, söt geologiai is. Ezeknek a vizi füveknek t. i. 
ältalänos elterjedese az ösidökben meg elöbb befejezödhetett, mielött hazank sik- 
janak tengere mai Alföldünkröl eltakarodott volna, a melynek egykori brakkvize 
e növenyek eletenek meg nem felelö. Bizonyära a Kärpätok berezenek fiatalabb 
kretakori fölemelkedese, mint öskori vizvälasztek is gätat vetett az &szakibb vizi 
növenyek földrajzi elterjedesenek hazäank közep es delibb videkein. 
A vizkedvelö päfränyoknak csekely, söt mondhatni pusztulö kepviselöje a 
t6ö melleken az Alföld mocsaraiban is gyakori Aspidium thelipteris, a tözegpäfräny 
vagyis a zsombekpäfräny Keszthelyen, valamint a vizen üszö gyökertelen Salvınıa 
natans, \NIERZBICKI szerint 80 esztendövel ezelött nem a sik Balatonban, hanem a 
Zala ällö vizeiben. En mär nem lättam, de Vesztö körül is ugyanazon ärokban 
vagy a holt Körösben nemely esztendöben nem volt, nehäny esztendö mulva ismet 
elötünt, tehät a Zala nädasainak rejtettebb helyein meg lehet, hogy terem. 
VIII. FEJEZET. 
A BALATONMELLEK FLORAJANAK MULT VALTOZÄSAI 
BSIPUSZBULASA, 
Altälänos a: tapasztalat, hogy alvidekünk szärad, a viz mindenütt apad vagy 
eltünik. A növenyzet ällapota nem javül, a vizi növenyzet nyomtalanul pusztül. 
A szäraz talajt kedvelö fünek kedvezöbb ällapot keszülne, de ezt meg a szäntäs- 
