88 A Balatonmellek tavi növenyzetenek fogyateckossäga. 
leri LAns, Symphytum uliginosum Kern, Sparganium simplex L., Mehlotus macror- 
rhizus W. et Kır., Gratiola officinalis L. var. argutissima Bors.* Scirpus supinus L., 
Funcus silvaticus L., Salz viminalhs I, Seguiera v. Blackstonia (Chlora) serotina 
Koch, Veronica geniculata Host. stb. mindannyi nevezetes vezernövenyünk, vala- 
mint az Alföld zsombekjäanak härom kivälö füve: a Zanacetum serotinum W. et Kır., 
Stellaria Laxmannı Fisch. es Cardamine parviflora L. a Balaton körül mind nem 
terem, pedig egyiknek-mäsiknak van kapaszkodö, tapadö (Glycyrrhisa echinata &s 
var. adenocarpa, Oenanthe, Hehotropium supinum, Astragalus contortuplicatus stb.) 
vagy mäs olyan szervezete, a melylyel a nem epen messzelevö Duna mellekeröl 
a Balaton környekere is elhurczolödhatnek. Ezek nyugat fel&e valö elterjedesenek 
tehät tül a Dunän vege szakad. 
Ep oly feltünd a Balaton melleken több nedves sösföldi fü (Plantago tenui- 
Hora W. et Kır., Mellotus macrorrhizus, Lythrum bibracteatum stb.) hiänya, söt 
nehäny halophyton (Azropis Peisonis G. Beck, Artemisia maritima L. stb.) meg a 
Fertö melleken is nö, de a Balatont nem E£rinti (läsd a sösföldi növenyzetet). 
E jellemzö mocsäri növenyek hiänya a Balatonnäl annäl inkäbb emlitesre 
meltö, mert a Balatonmellek talaja regibb, mint az Alföld meleg alluviuma &s 
megis epen e fiatalabb földben gyökereznek ezek a ritka vizparti füvek, nem a 
Balaton melleken. Azt hiszszük, inkäbb a földrajzi elterjedes ütjäböl esnek ki, ide- 
jutasukat nagyobb közlekedes se segitette elö, mint azt, hogy hiänyuknak a Balaton 
melleken nyomösabb fizikai oka lenne. Lehet, hogy nemelyik ilyen magyarföldi 
jellemzetes vizparti fünek megis a felig-meddig sös viz meg a hüvös tavasz ällja 
ütjat a Balaton körül. Napjainkban a leapadt partszelen gyakran sökedvelö füvek 
(kalophyta) sereglenek össze, s a Tisza- es Duna-mellek alluvialis, sökerülö elösorolt 
füveinek a Balaton partjan ez nem lehet inyere. 
Ep olyan kevesfele a fü, keves a jellemzö faj a Balatonmell&k mäs mocsara 
körül is. 
A fünemü mocsäri növeny hiänyan vagy fogyatekän kivül ep olyan szembe- 
szököd nagyobb faszövetkezet: füzes Es &geres, valamint mäs mocsäri cserje hiänya 
vagy ritkasäga is a part körül, pl. az alföldi lap kutyafäja. A mäsutt gyakori 
känyafät (Viburnum opulus) pedig csak Hevviznel jegyeztem föl. Annäl kevesbe 
latni a csermelyciprust (Myricarıa Germanica), mely a Muränäl, M.-Szombat alatt 
gyakori. 
A Balaton vizbeli növenyzete kevesfelesegenek bizonyos okai a multban 
mosödtak el, a melyeknek most mar a nyomaba jutni csaknem lehetetlen. 
Szembetünö toväbbä a Balatonnäl az Alfölddel összehasonlitva a nädret, 
ingöläap (vändorläp), üszösziget, szikes mocsär &s sajätszerli növenyzetenek hiänya 
vagy pusztuläsa. 
A Balatonmellek füve Es tavi növenyszövetkezetei különben nagy pusztuläson 
mentek keresztül meg a közelmultban is, a mint törtenetileg beigazolhatjuk (läsd 
a 89—93. old.). 
! Foliis inferioribus lanceolatis vel anguste ellipticis, ceteris lineari-lanceolatis, argutissime 
serratis, dentibus sublineari-elongatis. Forma praeaestiva, caule simpliei vel inferne ramoso (Vesztö). 
Vix in var. gracilem Velen. (Supp!l. fl. Bulg. 1898, 211.) cadit. Haec inter Berszäszka et Sirina crescit. 
