86 A Balatonmellek tavi növenyzetenek fogyatekossaga. 
fekszik es szämos e£szakibb tavi növeny nemcsak hogy magäban a Balatonban 
nincs, hanem mär hazank hatäarät se Eri el. Annäl inkabb värhatnänk, legaläbb 
a part szelen, mäs ritkabb, delibbfajta vagy keleti jelenseget, de e tekintetben a 
Balaton partja sajatsagosan meglehetös hätra marad a Tisza meg a Duna partjanak 
erdekes növenyzetetöl. 
Igy hazänkban s a Balatonnäl nincs a Zitorella, Wolffia, Fimbristylis, Dama- 
sonium, Althenia, Lobelia, Hydrılla, Coleanthus, Corrıgiola, Subularia, Bulliarda, 
Graphephorum, Cenolophium, Ostericum stb. vizi növenygenusznak egyetlen egy faja 
sem, a melyek leginkäbb Euröpa &szaki vizmellekenek lakosai. A Ruppia vagy 
Buccaferrea genuszänak egy faja, a R. vagy D. obligua (Schur) is csak Erdely 
vizeiben terem, az Zlodea meg a Vallisneria pedig csak 1882, illetöleg 1891. öta 
honosodik nälunk, de nem a Balaton melleken. 
De nem terem a Balatonban meg a környeken mäsutt gyakori szämos Chara- 
es Nitella-faj, nem a Scirpus setaceus L., Se. supinus L., Sc. fuitans L., a Heleo- 
charis Carniolica KocH, sok ritka säsfaj, a Schoenus ferrugineus L., Naias flexilis 
(Wıın.), nem a Sparganmıum minimum Fr., Sp. simplex L., se a var. faıtans GREN. 
fajtaja, sem a Scheuchzeria palustris, Montia rivularıs GMEL., Ranunculus hedera- 
ceus L. (az orszägban sem), R. fuitans Lam., Callitrıche stagnalıs ScoP., C. hamu- 
lata Kürz., C. autumnalıs L., Aldrovanda vesiculosa L., a mäsutt többfajü särga 
hinärvirägböl csak az egyetlen Utrienlaria vulgaris nö itt. Nines Alsma natans L., 
A. ranunculoides, Nuphar pumilum, vyitkäbb Oenanthe, Helosciadium inundatum L. 
vagy mäs faj e genuszböl, nincs Myriophyllum alterniflorum DC. (az orszagban 
sem), Hottonia palustris L., Vicia picta Fisch. et Mey., se Ranunculus flammulus, 
se X. reptans L. fajtäja. se Myosotis lingulata F. Sch, Gauxr maritima L., Calla 
palustris L, Rumex aquaticus L., Lysimachia thyrsiflora L., Sonchus palustris L., 
Irıs subbarbata J0o6, Gladiolus paluster Grup, Cardamine parviflora L., Cnidium 
venosum KocH stb., noha nemelyik tüul a Dunän, vizekben Es mocsarak körül terem 
(Hottonia, Myosotis lingulara, Sceirpus radıcans). Az Elatine-böl egykor csak az EZ. 
alsınastra nött itt, 
Különösen szembetünöd s NEILREICH ! figyelmet is felköltötte, hogy mind keves 
faja Es elszört elterjedese van hazänkban s a Balaton melleken az eszakon sok- 
tagü ZPotamogeton-nak. Annäl meglepöbb ez, mert hazank rönaja sokä viz alatt 
volt s azutän sok mocsär &s mäs ällöviz boritotta. Csakhogy Alföldünknek mai 
felszine nem az, a honnan a tenger leapadt, vagy a hol az elsö brakkvizü ‘es mäs 
tavai es mocsarai keletkeztek, hanem nagy reszöket eppen a Felföldröl lehordott 
föld apasztotta es tüntette el, ügy hogy az Öösi mocsäri növenyzetnek javareszet 
is eltemette. Igy semmisült meg valaha a Balaton mellekenek ösvizi vegetatioja is. 
Az &szaki tavi növenyek hiänya vagy fogyateka a Balaton delibb fekvesetöl, vala- 
mint a Kärpätok välasztekätöl is függ. Bizonyos, hogy Euröpa €szakibb reszen a 
mocsäri növenyzet sokkal többtagü. Hogy pedig a vändormadär nem nagyon 
keveri a Balatonmell&k növenyzetet, onnan eredhet, mert akär &Eszakröl, akär delröl 
erkezik, induläsätöl, delröl eszakra is, valamint &szakröl delre is, a Balaton oly 
messzire esik, hogy a messzir6l weletlen magäval hozott csirät mär jöval elöbb 
elejthette, m&g mielött a Balaton tavähoz közeledett volna, vagy a csira a hosszü 
üton elromlott. En fejeztem ki 1894-ben,: hogy a Nymphaea Lotus L. (N. ther- 
! Aufzählung 71. old. 
” Pötfüzetek XXX. 151. old. 
