A Balatonmellek egyeb vizeinek virägzö növenyzete. 83 
tendei figyelem utan lesz vilägosabb Es meggyözöbb; azutän bizonyära ärtatlanabb 
szinben lesz a hinärnak balatoni elete elöttünk. Idäig szerzett tapasztaläsunkböl a 
hinärt nagyon fenyegetö vagy felös bajnak nyugodt lelkiismerettel nem mond- 
hattuk. Az esztendöröl-esztendöre vegzendö ritkitäson kivül Örszemmel kell vigyäzni, 
vajjon a hinär nem gyözedelmeskedik-e a somogyi parton is, vajjon a sekely viz- 
ben nagyobb bajt k&söbb nem okoz-e s vajjon a hinär a szärät meg hosszabbra 
nyüjtvan, a melyebb vizben is nem bir-e felelmesebb mödon elszaporodni? Mi 
következhetik be sok szäz esztendö mülva, nagyjäböl fentebb elmondottam. En 
nem elem meg, de valöban kiväncsi vagyok mär most lätni, mind lesz a r&szletes 
vältozäs 20—50 esztendö mülva ! 
V. FEJEZET. 
A BALATONMELLEK EGYEB VIZEINEK VIRAGZO NÖVENYZETE. 
A Balatonmellek egykori vizeiböl sokat leapasztottak, de azert äll6 viztükör 
meg több helyen van. Ilyen pl. Siöfok hatäräban a Söst6, Boglär, Csehi, Orda 
es Fonyödfalu közt több kisebb-nagyobb tö, Kethely es Töt-Szent-Päl körül a 
nadas viztükre, Feneken a Zala meg a Kis-Balaton, valamint a környeke, Hevviz 
meleg läpfürdöje, Tapolcza fakadö vize, Tihany Kis-Balatonja (tölesertava). Ellenben 
a Köcsi t6 medenczeje, Almädi &s Alsö-Eörs közt a hegyen kiszäradt, saräban 
a sertes hüsködik (v. ö. XVII. fejezet). 
Ezeknek, bär nem mindegyiknek ällö vizeben elöszöor mär a szeles levellel 
a viz szinen elterülö tünderrözsa szövetkezete is uralkodik (24. old.), a mely a 
‚ nagy Balaton hullämzö vizet kerüli. Tagja e vizekben a ruczaöröm (Salvinia natans, 
8. äbra), a bekalencse negy faja,' a nälunk langyosabb vizet kedvelö Potamogeton 
Muitans, a Polygonum amphibium var, fluitans, a bekatutaj, a sulyam (23. äbra), 
a tünderfätyol (Zimmanthemum), kivält pedig a tünderrözsa meg a habrözsa. Több 
€szaki hullämz6 (utans) vagy sütkerezö alak (forma natans), pl. a Sparganium-e, 
e vizekben sem terem, 
A tünderrözsänak Hevviz szeleben meg a csatornäjäban a kisebbvirägu, a hab- 
rözsanak Töt-Szt.-Päl berekjeben a selymesebb elterese is terem, A selymes ruhäzat 
a vizben sajätsägos, szokatlan szervezkedes. A tünderrözsa levele a leapadt helyen 
heliotropice, tölcserformära fölfele emelkedik, Bogläron a Aanumculus sceleratus 
var. heterobios alsö Uszö leveleivel szinten a tünderrözsa alakzatjäaval szövetkezik. 
(Läsd 97., 113. old.) 
Emlitesre meltö, hogy a Balaton melleken üszölevelü, tehät felemäs boglärka 
nem nö. KITAIBEL ir Kajärnäl jegyezte fel, ha meg el nem pusztult. 
Mäsodik szövetkezet a bemerült, vekonyszäruü hinär, meg pedig a Nagy- 
Balaton ket hinärjän kivül kurtäbbszärü alak is, ezert kisebb vizben is meg tud 
elni. Csergedezö vizben a vizfolyässal egy iränyban nyujtödzkodik vagy vele együtt 
himbälödik. A bekanyäl nevü es tiszapamutot alkot6 fonälmoszatok is ide soro- 
zandök. Rendes tagja a tünderhinär ket faja, az uszänyfü: a Potamogeton coloratus, 
‘ Ilyen esetben, ältaläban ha a magyar nev utän nincs ott a latin, ezt, valamint a növeny 
fajait a munka vegen levö nevjegyzek segitsegevel a systematikai r&szben leljük meg, 
6* 
