82 Visszapillantäs. 
Körös Särretjen, az Alföld regi tözegenek (kotu) elporladozäsät haszonvetel nelkül 
bevärtäk vagy mint a belöle csinält orszägüut Egett el; a helyett, hogy kiästäk &s 
felhasznältäk volna, inkäbb vagy mesterseges tözeget csinalnak, vagy odaszällitott 
faval tüzelnek. 
Visszapillantas. 
A hinär ältalänos &letmödjät, kivält az irtäs erdekeböl szükseges szaporodäsät 
eleg terjedelmesen ismertettük. A mi ezentül a hinär biologiäjaböl evenkent meg- 
figyelendö &s följegyzendö, ez mär nem &ppen szorosan a botanikus munkäja, 
hanem mint tärgy bärmely fizikailag vizsgälödöe lehet. Ö kideritheti ezek utän a 
hinär vizi eletmozzanatänak mäs aprölekossägait, a Balaton vizenek termeszetehez 
valö alkalmazkodäsät, valamint a sok-Evi szaporasägböl vagy fogyatekböl a hinär 
eletmödjanak kedvezö es alkalmatlan &letkörülmenyet statisztikailag is kipuhatolhatja. 
A hinär nemely esztendöben több, mäskor kevesebb, a mint a termeszet 
kedvez neki s a mint mäs term6sböl is n&eha több, neha kevesebb az Isten äldasa. 
A valtozäs beällhat a hinär szaporasägäban, illetöleg fogyatekaban is Ep ügy, mint 
mäs vizi vagy szärazi növenyeben vagy ällat&ban. Egyik esztendö jobban kedvez 
neki, mint a mäsik. De mivel elöre nem tudjuk, mikor lesz szaporasaäg vagy fogyat- 
kozäs, elöre az okät se kutathatjuk, kesöbb csak a multböl következtethetjük. — 
A helyszinen a megelözö vagy meg uralkodö körülmenyekböl, a viznek alacso- 
nyabb vagy magasabb älläsäböl stb., az okät gyakran ki lehet olvasni. Elöre azon- 
ban gyakran nem vizsgälödunk, vagyis a hinärnak eletmödjät evröl-evre, hönapröl- 
hönapra nem jegyezzük, ezert azutän az elszaporodäsa, mäskor a megfogyatkozäsa 
meglepö. Igy fog ez toväbb is ismetlödni, ez a hinärnak ügye-baja. 
Az 1895. es 1896-ki magas vizemelkedeskor a hinär szaporän nem tenye&sz- 
hetett, lehet, annyi magvat &s sarjat sem alkothatott, mint mäskor. Ezert gondoltäk 
1897-ben, midön a Balaton vizenek lefolyäsa äprilis höban elzäratvan, a vize ennek 
ellenere is apadt, hogy a hinär kevesebb. Ez az ok lehet egesz az igazi, de sajät 
vizsgälatom szerint hinär 1897. aug. 30. &s szept. 5. közt a bakonyi part vizeben, 
söt a bogläri öbölben is, elegendö volt. Volt eleg magva €s sarja, söt me&g viräg- 
zott is, ügy hogy a jövö esztendei tenyeszes bösegesen elö volt keszitve. Az 
1898-iki, tavaszi nagy vizben, Löczy szerint, hinar ismet alig volt. 
A hinär elete is sok mindenfele termeszeti oktöl függ. Mihelyt a hinär vala- 
mely esztendöben, elete zavartatvän, elegendö csirät nem alkothat, a kevesbüles 
jövö esztendöre &szrevehetö lesz, valamint a bö termes utän valö szaporasäga is. 
Ha a csira megvan, a hinär kiküzdi magänak a rendes &letet. A nagy viz meg- 
neheziti, az alacsonyabb vizälläs megkönnyiti a szaporasägät,;, amabban szära meg- 
nyujtäsäval erölködni kell, emebben rendesen nagyobb küzdelem nelkül- fejlöd- 
hetik. Kisebb, csendes vizben a hinär zavartalanul, tömentelenül elszaporodhatnek, 
ügy hogy vegre nagysokära ez a hely lenne a megölöje, mert nagy szaporasägäval 
a kisebb viz elposvänyosodnek, sekelyebbednek, mint a mai Kis-Balaton, vegre az 
egesz hinärpocsolya kiszäradna. Ilyen pusztuläsröl s a Balaton vizenek elrütitäsäröl 
es tönkremeneteleröl meg sokä, nagyon sokä szö sem lehet. 
Toväbbra kivänatos es ajänljuk, hogy a t6 melleken az erdeklödö a hinärelet 
vältozasait figyelemmel kiserje es a tapasztalatot Evröl-evre feljegyezze. Hogy meny- 
nyire szaporodhatik a hinär, hogy igazän mennyi tekintetben ärtalmas, több esz- 
