78 A hinär haszna, ärtalma es irtäsa. 
A haläsz azt mondja, hogy a käräsz, ponty, vörösszärnyü vagy ponezer (kon- 
czer), a szärcsa meg a vizi bujär a hinarat eszi. Erröl en direkt nem gyözödhet- 
tem meg, csak az utöbbi madarat lättam tävolröl, hogy a hinäar közt idöz. Meg 
ha a haläsz mondäsa talän nem felelne is meg egeszen a valösägnak, meg sem 
hihetem, hogy a hinär magvät a hal meg a madär ne fogyasztanä, meg ha leve- 
let nem bäntana is. Söt ha a hal nem enne& is, de körülötte, közte tartözkodik, 
ott költ. A hinar környeke ältaläban egesz sereg aprö teremtmenynek tartözkodö 
tanyäja, ezt meg a hal fogyasztja. Igy ttinik fel nevezetesen a hinär szüksegessege 
a tö szerves eleteben. A hal täpläleka, a plankton, a hinär közt hemzseg, tehät 
a hal elete a hinärral szorosan összefügg. Majd csak a hinär tökeletes kiirtäsa — 
a mi különben absolute lehetetlenseg — mutatnä meg, minö bajok ernek a Bala- 
ton ällatvilägät, hogy zavartuk volna meg a töban a szerves eletnek összefüggeset 
es egyensülyät, vajjon a haltenyeszesnek nem többet ärtottunk volna-e, a hinär 
helyett a töban nem nagyobb szörnyeteget neveltünk volna-e stb. Mindezt a Balaton 
nepe sinylene meg. 
Tulajdonkepen semminö hinär sem ärtalmas vagy veszedelmes, csak a fantäzia 
alkotott a hinärböl vizi szörnyeteget. A hinärtöl vald felelem &s ellene valö panasz 
ezutän teljesen alaptalan. Tagadhatlan, hogy bizonyos körülmeny között a hinär 
bajt is okoz. Ügy vagyunk vele, mint pl. a zäzzel, mely mindennapi szüksegletünk, 
de mint tizvesztöl Isten mentsen! A hinärnak költött veszedelmessege tulajdon- 
kepen csak alkalmazkodäs idegenszerü hosszüra nyüläsäval. A vizi elvezet €s közle- 
kedes közben alkalmatlan lehet, kivält ha tömentelen &s messzire terjeszkedik. De 
akärmelyik vizi fii alkalmatlan vagy bajos lehet, ha nagyon elszaporodik. A hinär 
mintegy kigyö megijeszthet, ha a läbra csavarödzik, vagy bele kapaszkodik. Räteke- 
rödzik a csavargözös csigäjära, kivält a kisebb-cesavarü benzin- vagy petroleummöto- 
ros hajöknak häträltatö, egy-egy hinärszäl a lapätjäara ügy rätekergödhetik, hogy 
toväbb egy lepessel sem mozdulhat A hällöt összesodorja vagy haläszas közben 
mäskep alkalmatlankodik. A partvideken elposvänyosodäst, elmocsarasodäst okoz- 
hat, a viz mozgäsät lassitvän. Több bajt szö belöle a kepzelödes. De akärminö mas 
baj kövesse is m&g a hinärt, bizonyos, hogy az alföldi-jellemü Balaton vizeben a 
hegyi tö, ingoväny £s tengerszem tözegmohäja (Sphagnum) a mai termeszeti VISZO- 
nyok közt meg nem fog megtelepedni.” Hogy azonban a Kis-Balaton elmocsaro- 
sodäsät egyenesen &s egyes-egyedül a hinär okozta volna, ebben meg meltän 
ketelkedhetünk. A keszthelyi haläsz azt is mondja, hogy a Kis-Balaton aprö halai- 
nak ezrei telen ät a hinär közt pusztülnak el. 
A hinär-irtäst illetöleg öszinten ki keil nyilatkoztatnom, hogy en a Balaton 
videkenek tudva ärtani nem akarok, azert a hinärnak csaknem tökeletes kiirtäsät 
j6 lelekkel nem tanäcsolhatom. A hinärt sem kell mäsfajta bajnak tekintenünk, 
mint a minö az eletben mindenütt kiseri az embert, vagy a kenyeskedö kultürät. 
A szäraz szeker-üton felfordul a kocsi, a tengely eltörik; az alföldi buczkäs &s 
döczögös Uton a kocsi csaknem a lelket is kiräzza belölünk stb.; a Balaton 
elvezete s a vizi közlekedes sem lehet minden baj, hinär nelkül, noba itt-ott a 
hinärrakäs ki is kerülhet6. Ez a baj pedig csak az &lvezetnek äll ütjaba. Mäs videk 
sajät bajait a hinärral szivesen felcserelne. 
Hogy a hinär ärtalma nem oly rettenetes s hogy a fürdönek nem kärttevö, 
! Sphagnumot Hevvizen, söt Vindornyäban sem lättam. 
