716 Az elhinarosodäas okai. 
däja ennek az aranka. A mig keves volt, szep säıga hajzat-formäjäröl a nep kegye- 
lete boldogasszony hajd-nak nevezte. Most, a midön a sokasäga kärtevö, a Balaton- 
näl egyszerien kosz, mäsutt /uczernakosz lett a neve. A hazai nep figyelme a 
Balaton videkere meg a dicsert vizere mostanäban meltän jobban oda fordult, job- 
ban lätogatjäk s az ott lakök is jobban kihasznäljäk a Balatonon kinälkozö Elve- 
zetet. A hajözäs, az evezös mulatsäg, a fürdes nagyobb mertekben indult meg, az 
erdeklödes fokozottabb lett; erre azutän a hinär särkänyfeje is elöbukkant a viz- 
böl. Az elvezö nep ellenseget keres benne, türelmetlenül az ärtatlan hinäron tölti - 
a boszujät. «Oda a szep Balaton, a Hinär vette hatalmäba Es boszorkänykodik rajta», 
azaz alaptalanul megszülemlett a vizi szörnyeteg, megfogamzott a felelem €s 
kiält a panasz alaptalanul ellene. 
A hinär elterjedese a Balaton vizeben idök folytän mindenesetre vältozott. 
Eleinte a mai Balatont megelöz6 több kisebb östöcsäban hemzsegett, k&esöbb az 
egyesült nagy viznek megfelelö helyeire szorult. Alkalmatlan terjedese nem oly 
rögi, nem is olyan veszedelmes, epen azert regebben a balatoni hinärral nem sokat 
foglalkoztak. Ezert tämadt az a velemeny is, hogy a hinär a Balatonban alig 14—15 
esztendövel ezelött feszkelödött volna bele. Ilyen legujabbkori beköltözesröl azon- 
ban szö sem lehet.! Csak a fenyegetö elszaporodäs lehet üjabb. 
A nagyobb elszaporodäst elösegitö föbb ok a Zala vizenek szabälyozäsa, 
toväbbä a Balaton leeresztese Siöfoknäl. 
Az elsö okra nezve halljuk helybeli szakertönek, DEMINGER Urnak a veleme- 
nyet, idezett munkäjäböl, a ki a hinär ügyeben Keszthelyen nagy erdeklödessel 
buzgölkodbtt. 
Galerius römai csäszar — mondjäak sokan a mainäl sokszorta nagyobb 
Balatont mär közel 1700 esztendövel ezelött lecsapoltatta; a hatvanas evekben ismet 
nagy ervägäst szenvedett, megsem hinärosodott el, — DEININGER szerint — egesz 
a nyolezvanas esztendök közepe täjäig. Ennck okät a Zala-foly6ö szabälyozäsäban 
keresi, A Zala-foly6 ezelött tunya, csendes viz volt, berkeiben szetägazott, lassankent 
folyt bele a Kis-Balatonba es azokra a helyekre, a hol ma körülötte szenät kaszäl- 
nak. Innen aztän a vize nem annyira kifolyt a Nagy-Balatonba, mint inkabb szöve- 
venyes hosszü utakon kiszivärgott. Az ilyen viz nem hozott ki a Nagy-Balatonba 
annyi iszapot, meg kevesb& räntott magäval annyi hinärt vagy hinärcsirät. De a 
vizszabälyozäs a Zala-foly6 ütjät megröviditette, folyäsa meggyorsult, a Kis-Bala- 
tonon ügyszölvän, keresztül rohan, egyreszt tehät innen a hinär magvät Es sarjät 
a Balatonba söpri, mäsreszt azt az iszapot, a melylyel az elött a nädas berket meg 
a Kis-Balatont feltöltögette, most a keszthelyi csendes öbölben rakja le. Ehhez 
meg a gyakran uralkod6ö keleti szel is hozzäjärul, mert az äramot Keszthelynek 
tereli. — SzıkLay is azt ällitja, hogy a Zala vizenek iszapja, melyet a Kis-Balaton- 
ban le nem rakott, a nyugodtabb viz szelen szäz meg szäz Ev 6ta häborittatlanul 
raködik le. Ekkep a keszthelyi öböl feneke csendes egyformasäggal nivellälödik, 
s pär szäz esztendöre a keszthelyi öböl helyen dus retseg lesz. 
A Balatonnak 6sibbkori s nagyobbfokü csökkenese a deli parton (Nagy- 
Berek Somogymegyeben) mindenkinek könnyen szemebe tünhetik, de a t6 kiseb- 
bülese a bakonyi parton is folytatödik, söt foglalnak is el belöle. 
A Zala szabälyozäsa, mivel most több gaz, hinärmag es hinärsarj, valamint 
! KITAIBEL «Iter Baranyense anno 1799. suspectum» (läsd a 61., 65. old.). 
