Az elhinarosodäs okai. 75 
rabb szembetünd, mint a szärazföldi növenye, ügy lätszik, a M. physocaule alkal- 
mazkodäs szülte nem is nagyon regi ätformälödäs es kivalöan a Balaton mely 
vizenek a sajätja, s itt uj fajja kezd alakulni. Nevezetes peldäja mindenesetre, hogy 
a kerti ätformälödäson kivül, a vizi fü is hamarosan tudja belyeget idomitani, 
megvältoztatni. Ez az alak a mely vizben ällandö maradhat, ezen kivül megsemmi- 
stilhet, mint eltünt mär szämtalan ilyen jelenseg a növenyck, kivält a viziek elet- 
soraböl. 
Termekenytilt viräga a termesnek jökora nagysägra növekedeseig kint van a 
vizböl, tehät elviragzäs utän nem merül le a vizbe, a mint Lupwic i. h. 96. old. ällitja. 
A süllöhinär 6szkor szäränak alsöbb reszeböl bocsät szämos sarjat, ügy, hogy 
a magvän kivül ivartalan üton is bösegesen bir szaporodni. 
Vegre az a biologiai eletmüködese is emlitesre meltö, hogy öszszel a fel- 
fuvödott ezikkek besztikülese (eredetileg a csom6, nodus) helyeröl mellekgyökerek 
erednek. Ezzel a szethullott darab a fenekre leereszkedik, a sarban meggyökeresedik, 
kesöbb sarjat bocsät. A süllöhinär tehät a megifjodäsnak ezen a különös mödjan 
is tudja fajät szaporitani. Csodälatos, hogy a mellekgyöker Keszthelyen mär 1891. 
jun. 15-&n kinött a meg virägzäsa elejen levö szär bütyökjeböl, mintha meg mäs 
fiziologiai ezelja is lenne. 
A hinär sok magvat Erlel, melynek ha egy reszet a vizi madär elfogyasztanä 
is, marad meg belöle eleg a szaporodäsra. Ezen felül a vizben, a nelkül, hogy 
megakadalyozhatnök, sok törügye Es törzssarja keletkezik, belöle azutän szämos Üj 
ivadek tämad, mely, a mig föl nem merül, mint vizi hindrret a Balaton feneket 
egeszen elborithatja. Igy Badacsony fürdöjeben, 1 meternyi viz nagy tavolsagan 
ügy ereztem, mintha összefüggö gyepszönyegen järkälnek. A szaporasäg kellckei- 
nek ily bösegeböl tehät elöre kiszämithatö6, hogy a Balatonban — irtäs es ritkitäs 
nelkül — a hinär meg jobban is elszaporodhatik. A nagyszämü magtermek, a sok 
rügy- &s sarjproductio következteben a hinärnak teljes kiirtäsa lehetetlen. 
Az elhinarosodas okai. 
A Potamogeton perfoliatus, valamint a Myriophyllum spicatum nevü hinär is 
egesz Euröpa vizeinek nem ritka növenye." Csendesebb vizeinkben, leginkäbb a 
magyar haza közep täjain, florisztikai irodalmunk kezdete öta ismeretes. Ott himbalo- 
dik a Balatonban is reges-regen, törzsökös lakosa, nem tüjabbkori vendege. Ött- 
lete legaläbb a tö mostani alakjänak regi megalakuläsäval majdnem egyidejü lehet. 
Csak a hindr ellen valo panasz nem regi,; lehetseges azonban, hogy a balatonbeli 
nagyobbfokü elszaporodäsa az ärtalmätöl valö ijedseggel együtt üjabb-korbeli 
Hogy azonban a hinär a regibb idökben is veszedelmes mödon el birt sza- 
porodni, nyelvünknek eredeti szöläsmödjai meggyözöen igazoljak (v. ö. a 55. old.). 
Balaton-videk j6 nepe regöta bekesen megfert ismert hinärjäval, az orszäg nem 
hallotta az 6 panaszät. Ezer meg ezer ember üdült mär a Balaton fürdöjeben, 
haläszott vagy csolnakäzott a hullämz6 Balaton tetejen, a nyolczvanas esztendök 
eleje elött, a nelkül, hogy a hinärra haragos szemet vetett volna. Az ilyen hinäros 
baj rendesen a kultüra magasabb haladäsäval lesz egbekiälto. Szep es vilagos pel- 
U Nyman: Conspectus Europaeae p. 250 , 682; — Boissier: Flora orientalis V. p 17, II. p. 755. 
