A süllöhinär vagy süllöfü biologiaja. 73 
sarjaiböl kepzödött, s mely mellett a szärnak vagy az ägnak pusztulöfelben levö 
czikkdarabjai (21. äbra) läthatök. Szäntödon mär jül. 11-&n lättam ilyen sarjas Pota- 
mogeton perfoliatus-t (forma prolifera). A Potam. crispus-on e sarjak Hatvan m. mär 
1873. jünius 21-en, Fuzine körül 1876. jüulius 7-En, — a Fotamogeton Aluitans-ei 
pedig V&sztön 1891. aug. 10-&n szepen kifejlödtek, vagy pedig az internodium 
(ezikk) kinöttevel az anyanövenytöl eltävolodtak, gyökeret eresztettek, ältaläban az 
üj növeny alakitäsähoz hozzaälättak. 
A Potamogeton-hinär tehät, szaporodäs mödjät tekintve, valösägos szörnyeteg, 
a melyen kifogni, a melyet vegkepen kipusztitani teljes lehetetlen, mert minden 
ep darabkäja iparkodik a fü teljes organumät üjra alkotni. A vizben benn maradt 
darabböl alig vesz el valami, a mely üj hinärt növeszteni meg ne pröbälnä. A hinar 
sarjät a 35. old. ismertettem ; a rügyn&l nagyobb, levele fejlettebb, tehät töle jobban 
megkülönböztethetö. 
Vegre mind a Potamogeton, mind a Myriophyllum hinär virägzö szäraböl mellck- 
gyökeret is ereszt s az eldarabolt reszeiböl is megüjulhat (22. äbra). 
A süllöhinäar vagy süllöfü biologiäja. 
A Myriophyllum vagyis süllö-hinär szaporodäsäröl ezek utän mär kevescbb a 
mondani valöm. Ez is nagyon ägas, böven virägzik (jün.-szept.) &s gyümölcsözik. A M. 
spicatum szärän rügyet, Szäntödon a level töveben sarjat is lättam, a melyröl szinten 
gyarapodik.' 
A süllöhinär szirma piros, de a vizböl kiemelkedö szära is gyakran piroslik 
vagy pirosas s a vizböl jobban kiemelkedik, mint a Potamogeton perfoliatns. Äga 
vältakozö vagy ätellenes, ekkor a fötengelylyel együtt mintegy härom-ägü. Szäräval 
2—2!/, meternyire bir nyujtözkodni. 
A füzeres süllöhinärnak a Balatonban, a ket meternyi mely vizen keresztül- 
nöni nem könnyü munka. Ügy segit magän, hogy sok czikket növeszt, czikkeit j6 
hosszura nyujtja, 5—10 felsöbb czikke pedig a sulyom levele mödjära felfuvödik 
(22. äbra). Ily mödon könnyen äter a vizen, a szär csücsa a virägzattal együtt 
kimerül a levegöbe s a virägja itt termekenyül. 
Kisebb vizben nincs annyi küzdelme, Szära vekony &s sokkal kurtäbb marad, 
nem szükseges megnyülnia es felfuvödnia, nem is annyira ägas. A vizböl kimerülö 
szärczikkje itt nem fuvödik fel. Ellenben a M. spicatum szäränak 2—2'/, meter 
hosszasägät, terjedelmes elägazäsät s a felsöbb czikkek földagadäsät a Balatonon 
kivül mäshonnan nem ismerem, de ilyen mely vizben mäsutt meg nem is lättam. 
Hasonlö mödon fuvödik fel a Ranunculus aquatilis var. pellitus felsöbb szäarczikkje 
a Grobnikmezö Jezera nevü taväban, Csarö JAnos pedig Maros-Ujvärröl, körülbelül 
meter melysegüi vizböl küldött felfuvödott-szäru Myr. spicatumot. Ez hazankban 
rendesen sekelyebb vizben, arokban stb. terem. 
A balatoni süllöhinärt ez a fiziologiai viselete mintegy biologiai fayjda vagy 
fajtdva alakitja (Myriophyllum physocaule) olyannä, a minönek letele leginkäbb 
bizonyos körülmeny közt, tehät a Balatonnak mely vizeben van. Minthogy a vizi 
fü az ujabb viszonyhoz ügyesen tud alkalmazkodni, vagy az alkalmazkodäsa hama- 
\ Täsd meg a Myrvophyllumot häträbb az enumeratiöban, a Halorrhagidacedk közt. 
