SP 
A hinar szaporodasa. 69 
Valamivel kesöbb, 8 dm. mely vizben a höfok majd 13:6° R. (17° C.), majd 
14° R. (17:5° C.); a levegö höfoka 16°25° R. (20:3% C.). — Käkäas helyen, keves 
hinär közt, 1'45 meter mely vizben, fent is, lent is 13:2 R. AED) —rWleveso 
höfoka 16:5 R. (20:6° C.).—- Majd azutän mäsfel meter melysegben 134" R. (16:75°C.), 
a vizszinen 138° R. (17:25° C.); levegö 16° R. (20° C.). 
„Deltäjban az idö jobban felmelegedven (20° R. 25° C.), a part szeleben, sekely 
vizben, Scirpus maritimus &s näd között, a viz höfoka 10 IR, (11 KG), 
Delutän 3 es 4 6ra közt, a Kis-Balaton vize 16°R. (20° C.), a levegö 18:5° RR. 
(23:1° C.). A viz melysege fel meter körül volt. 
Julius 31-&n Keszthelyröl a Kis-Balatonra a Hevviz lefolyäsän mentünk. Ennek 
a höfoka, közel oda, a hol a sajkät el szoktäk tenni, 22° R. (27:5 C.), a Zala vizee 
22:20 R. (28° C.), a levegöe 23° R. (28:75 C.) — a Kis-Balatone 220 IR. (AS! G)): 
Julius 11-&n Szäntödon delelött 10 örakor, szellös idöben 19 meter mely 
vizben’ a höfok, a viz szinen is, a feneken is, 172° R. (215° C.), a levegöc 24° R. 
(30° C.). Ugyanaz nap delelött 10'/, örakor Tihanynäl, egy meteres vizben a höfok 
(több helyen ismetelve a merest) 17:76 R. (222° C.), a levegö I IR. (27 C)) 
Kesöbb (11?/, 6rakor) a levegö hülven (21° R.), ket meter vizben (Tihany) fent 
17:20. R. (21:5% C.), a feneken ellenben 17:6° R. (22° C.). 
Vegre jülius 27-En, delelött 9—10 6ra közt Almadi hinärja közt, 1'7 meter 
viz höfoka fönt is, a feneken is, hol 16° R. (20° C.), hol 164° R. IS) CS), & 
levegöe 23:25° R. (29:06° C.). 
Mivel a Balaton vizenek höfoka nagyobb mint a Dunä£,' mindenesetre ez is 
kedvez a hinär bujäbb tenyeszesenek. En a Balaton mindket hinärjänak bujabb 
tenyeszeset mär elöbb langyosabb vizböl ismertem. loy a Potamogeton perfoliatus 
a soroksäri Dunaägban, a malmok körül, a viz szele tunyäbb helyein böven nö, 
itt a viz höfoka az 1891. ev augusztus 6-än, delutän 3 örakor, derült idöben 16'8° R. 
(21° €.) volt. A Myriophyllum spicatum L., aM. verticillatum L. var. intermedium- 
mal együtt. Öbudänak römai fürd6iböl lefoly6o kanälisäban szinten böven nö, 
itt a viz höfoka 1891. augusztus 4-En, közönseges legi hömerövel merve 20° R. 
(25° €.) volt. Ugyyanekkor a levegö hömerscke ott, delutän 5 6ra täjban, 23° R. 
(28:75 C.), de hamar 19° R-ra (23:75° C) süllyedt, erre azutän egy j6 öra mulva 
hatalmas zivatar keletkezett. 
A hinär iranyära megjegyzem, hogy egy-egy helyen egymässal leginkabb pär- 
huzamos iränyban uszkäl, bizonyära a vizäramläs szerint s a virägos vagy gyümöl- 
csözö vege gyakran kelet vagy eszakkelet fele fordul. Lättam azonban eleg elterest 
is. Egy-egy helyen jobban megtartja az iränyät. 
A hinar szaporodäsa. 
A balatoni k&t hinär szaporasäga valami rendkivüli. Mind a kettö celeteben 
mintegy megtestesül a magyar mesck hetfejü sarkanya-nak termeszete. Mert ha.a 
hinärt akärhäny fel& daraboljuk &s toväbbra is a vizben hagyjuk, minden darabja 
csomöjäb6öl nagy erövel iparkodik a hinär eredeti hosszasägät üjra fölepiteni, 
meltö versenytärsa tehät az 33—34. oldalon emlitett vizi füveknek. 
I V. 6. Gresuss Gy.: A Duna vizenek hömerseke: Mathem. es Termeszettud. Közlemenyek 
IV. (1866.) köt. 472—78. old. .(15'7° R. (19'6° C.) augusztusban). 
