68 A hinär elterjedese. 
velemenyekböl lätjuk 1. minö elter6 az individualis itelet, mennyire mäskep togja 
fel köt szemlelö a hinär &letet Es sokasägät,; 2. hogy bäarmily döntö is a viz mely- 
sege a hinärra nezve, ezenkivül meg sok mäs ismeretes .€s ismeretlen mozzanat 
szabhatja meg a hinär szaporasägät vagy fogyatekät, s e mozzanatok egyik serege 
inkäbb a kisebb, a mäsika a nagy vizälläskor jobban Ervenyesül. A viznek bizonyos 
melysege, pl. 3 meter, tapasztalatom szerint, a hinär eletere meg sem pusztitö, sem 
kivälöan gyarapitö nem lehet. En az 1896-iki nagyobb viz utän, az 1897. ösz elejen 
azt tapasztaltam, hogy a Balaton vizeben kellö-mennyisegüi hinär van &s rendes elet- 
mödjät, kivält a szaporod6ö szervek alakitäsät, ep oly mödon vegzi, mint mäs eszten- 
dökben. A mi pedig a viznek nagyobb melyseget illeti, botanikailag Löczy tapasz- 
talatänak kell helyesnek lenni, mert a melyebb viz a hinärt szära megnyüjtäsära 
erölteti, a mi nälunk härom meteren tül nem megyen. Öt meter mely vizben 
nälunk hinär nem nöd. Ascherson" ennyire becsüli a Potamogeton perfoliatus meg- 
elhetesere val6 vizmelyseget. Dr. RıcHter gräczi tanarnak dr. Löczy-hoz intezett 
levele szerint a Wörthi-tönak 5 mtnyi vizeben meg van virägzö növeny. Bär6 
JABORNEGG MARKUS, a klagenfurti botanikus kert igazgatöjänak hozzäm intezett szives 
sorai (1891) szerint a Potam. perfoliatus nevü hinär a märia-wörthi töban, 3—d 
meternyi melysegben &l, a viz tükreig felnd, de legfeljebb csak annak lehet bajos, 
a ki nem tud j6l üszni. Mäs bajt nem ismer, melyet ez a hinär ott okozhatna, 
Schinper (Pflanzengeografie auf physiologischter Grundlage 850. old.) szerint ellen- 
ben 6 meteren tül a virägzö növeny mär csak elszörva €l, 7 meternyi vagy melyebb 
vizben a nagyobb füvekböl csaknem egyedül a Niella syncarpa terem. Boden 
taväban a nitella-ret helyenkent 30 meter melysegben van. 
A hinär szäränak hosszüsägät is a viz melysege szabja meg: sekelyebb vizben 
kurtaszärlu, de ket meter mely vizben 2:5 meter hosszü hinärt gyakran szedhetünk, 
mert a hinär a fenekröl a viz melysegen vegig nö, ezen felül a felsö Es ägas resze, 
a vizmelysegen kivül, meg a viz szinen is j6 darabon el szokott nyüjtözkodni. 
A viz hömerseke, melyben a hinär El, eleg langyosnak mondhatö. Emlitesre 
meltö, hogy a Balaton vizenek höfoka a felszinen is, a feneken is gyakorlatilag 
ugyanaz. Vizi hömerövel a következö eredmenyre jutottam. 
Balaton-Füreden 1891. jün. 13-än, meglehetös hüvös idöben, d. e. 10 öra 
täjban, a Balaton vize egy meter vizben, a fürdöhäz környeken, több helyen me£rve, 
13:6 R. (17% C.); a levegö hömerseke 19° R. (23°75° C.). | 
Erre zivataros esö keletkezett, a legkör höfoka 13, majd 10° R-re (16:25 — 
12:5° C.) süllyedt; ellenben a viz höfoka a fürdö szabad helyein, a hol a zivatar 
ert, 1-1!/, meter vizben az elöbbi 13:6 R. (17° C.) maradt, a viz szinen is, a 
feneken is. 
Julius 28-An ugyanitt, 22 meter mely vizben a viz szinen, 17:33 R. (21:66° C.), 
a viz feneken 172° R. (215 C.); a levegö höfoka 20° R. (25° C). — Tihany fele 
egy öblöcskeben 8 dm. mely viz fent is, a feneken is 17:6° R. (22% @.), a körles 
ZIERT! 
Keszthelyen, jun. 15-en d. e. 10 öra täjban, 35 dm. mely vizben 132° R. 
(165° C.); 65 dm. mely vizben a höfok a viz szinen is, a viz feneken is ugyan- 
annyi; a legkör höfoka 17° R. (21:20 C.). 
! Synopsis der mitteleurop. Flora I. 1897. 313. A 2. Zerfoliatus szära hosszüsägänak szel- 
sösege 6 m. 
