N 7 il 
A hinär elterjedese. 67 
ben nem gyökeresedö hinär a hajö menten le nem merül, mert a szärät a viz 
melysege iränyäban ilyen csapäs nem eri. Az ilyen hinärt legfeljebb a kette szelt 
viz, a vizszin iränyäban csapja toväbb. | 
A hinär nagy masszäja, mint emlitettem, a bakonyi parton s itt kivalt az 
öblökben van. Helyenkent eleg, ügy hogy a hinärcsoport barna szine vagy a piros- 
säga könnyen szembeötlik. A hinärcsoport közt mindeg van kisebb-nagyobb, tehät 
kellö tävolsäg. Meg a hol a legsürübben nö is, mint Almädi &es Keszthely körül, 
sem hinartorloddst, sem hinart hinäron, azaz retegesseget, sem vastagabb hinarparndt, 
hinärbozötot, vagy kindrzatonyt, a mely a hajönak vagy sajkänak ütjaban akadekos- 
kodnek vagy felrartöztatna, sem «ätläbolhatlan szövedeket, mely miatt aztän nem 
a Kis-Balatonon kivül — sehol sem 
mozoghat a viz €s beällhat a elturfäsodäs», 
lättam, pedig rä kellö figyelmet forditottam. 
A hinär egymäsra zsufolödva termeszetszerü eletet nem is folytathatna, az 
als6 reteg virägjäval a viz fölE nem emelkedhetnek, a regi szära pedig elpusztül, 
ügy hogy hinärreteg nem is keletkezhetik, Van hinär eleg, helyenkent kelletenel 
több, de bär többnyire a hinäros helyen &s a hinär közt järtam-keltem, &€s 
sajka-häton a Balatont több izben, szelteben-hosszäban beutaztam, sehol se 
jutottam olyan helyre, a hol a hinärcsoport között sajkanknak csak legkisebb baja 
is lett volna. Ep ezert a hinärnak helyenken valö csoportjät inkäbb csak hindr- 
foltnak nevezhetjük. 
A viz, a hol a hinär nö, mindeg tiszta, a melysege pedig különböz6. A viz 
szeleben, a sekelyebb vizben kurtaszäri mäs hinär nö (Naias marina, Ceratophyl- 
um demersum, Chara foetida Keszthelyen, a Myriophyllum verticillatum Bada- 
csony es Abrahäm közt), a mely szärät a vizben tetemesen nem tudja nyüjtani, 
de ezt is csak keves helyen lätni. A part sekely tunya vizeben, az iszapos helyen, 
a Potamogeton perfohatus meg az ärtalmatlanabb Myriophyllum spicatum hinär is 
gyökeredzik. Itt termeszetesen kurtäbbszärü, vagy a viz szinen hosszabban nyülik 
el. Innen aztän felmeteres, egymeteres, vagy mäsfelmeteres mely vizben a hinär 
mindig jobban bujälkodik, tehät a fürdö vizeben es körülötte gyakran nagy bösege 
terem. Legmelyebb vizben, Szäntöd €s Tihany közt, a hajöjäräs menten tenyeszik, 
körülbelül 2 meter mely vagy valamivel kisebb vagy melyebb (2'2 m.) vizben s 
pedig eleg böven (Myriophylium), de ennel elterden nagyobb melysegben mär 
hinärt nem lättam. 
A viz melyseget tekintve a velemenyck elterök. Altaläban ismeretes, hogy 
1-14 melysegü viz, tehät a Balatonnak alacsony vizälläsa, a hinär eletmödjanak 
tagadhatatlanıl kedvezö, 1895. nyarän Gyaraı N. szerint! a Balaton vize csaknem 
felmeternyivel volt magasabb, mint 1894-ben, megis 1895-ben több lett volna a 
hinär, mint ennek elötte bärmikor. Löczy engem az ellenkezöröl £ertesitett, hogy 
1895. &s 1896-iki valamivel magasabb vizälläs utän keves a hinär. Ennek az ellen- 
tetes ket jelentesnek az a magyaräzata, hogy magasabb vizalläskor a parton meg- 
bövült vizben csakugyan több a hinär — melynek az 140 m. melysegü viz ked- 
vezö — mint alacsony vizälläs idejen, a parton levönek ez pedig szembetünöbb. 
Ugyanakkor a viz melyebb helyeiröl a hinär pusztul, vizbeli területe tehät nagyobb 
vizälläs alkalmaval keskenyebb. A viznek kisebb-nagyobb melysege ketsegtelenül 
sokat dönt a hinär kedvezö6 vagy nyomorgö eleten, de epen az idezett ellentetes 
ı Földr. Közlem. 1895. 312. old, 
