66 A hinär elterjedese. 
hegy környezi, tehät a szel jobban järhatja, s En itt valöban nagyobb hullämzäst 
es hullämcsapäsokat &reztem, mint az &szaki part öbleiben. Siöfok es Földvär für- 
döjenek ezt a hullämvereset dieserik Füred elleneben. Ebben a mozgalmasabb viz- 
ben tehät a hinär se szaporodhatik &s gyarapodhatik oly bekessegben, mint a bakonyi 
oldalon. A hatalmasabb hullämesapäs a hinär &letenek inyere nem lehet, mert a 
‚folytonos rängatäs következteben a hinär szära vagy összeszakadozik, vagy a vizböl 
kiemelkedö virägzata a vizbe visszaräntödik, s ez a termekenyülesnekvagy a gyümölcs- 
eresnek a gätja. Söt a viznek folytonos csapkodäsa a csiräzäst valamint a szär 
toväbbi növekedeset is häborgatja, vagy vegkepen megsemmisiti, lgy tehät lehet- 
seges, hogy a hinär a siöfoki meg a somogyi partröl, ha meg valaha ott sok lett 
volna is, eletmödjäban korlätoztatvän, lassankent elpusztult, vagy a felsöbb öblökbe, 
biztosabb menedekhelyre huzödott vissza. 
A deli partnak csapkodö vizeben alig van valami kisebb fajta hinär is; leg- 
inkäbb a bakonyi parton kiszaggatott vagy kivagdalt hinärdarab hänyödik össze. 
Ez itt a vizben ritkän gyökeresedik meg vagy a hullämesapkodäsban nem boldogul, 
fel nem nöhet. Gyakran a hulläim a part nedves iszapjära veti s ott tönkre megy. 
A deli part sekelyebb vize szeleben Fonyödnäl, Bogläron es Si6fok mölöjänäl 
(1891) a süllöhinärnak n&häny szälät lättam. Ez a mölön ketsegtelenül üjabb tele- 
pedes, ezen kivül regibb lehet. 
A miöta különben a deli parton kikötöt epitenek, a viz legaläbb a kikötönek 
szögleteben zavartalanabb &s a hinär Eletere nezve kedvezöbb. Valöban 1893-ban 
a hajö Boglärra mind a kettöt äthozta s azöta, mint az 1897. ev szept. l-en is 
lättam, a mölönak kivält a nyugati oldalän, a kisebb vizben, gyökeresen tunyäl- 
kodik; a keleti oldalän inkäbb kitepett es odasodort darabjait lättam. Ilyen csen- 
desebb öbölben a hinär majdan meg jobban is gyarapodik, a mi nem csoda, ha 
tunyälkodäsära a kellö helyet megteremtik, de a deli part nagyobb elhinärosodäsära 
gondolni egyhamar meg nem lehet. 
Hogy a hinär mennyire kerüli a somogyi mozgalmasabb-vizü partot, a hol 
a hullämesapkodäs bekes eletfolyasäban gätolja, erdekes peldäja, hogy a szäntödi 
revben feneken gyökerezö hinär nincs. J6 messzire be kell sajkäzni Tihany fele 
a Balatonba, egeszen arra a hatärra, a hol a hajök ütjät a vörösre lestett pilötafäk 
jelzik, mig körülbelül ket meter melysegü vizben a Myriophyllum spieatum-va 
bukkanunk. Ez itt egymaga bujälkodik, meg pedig oly böven, hogy a pilötafäk 
menten a hosszü hinärcsoport mär meglehetös tävolsägböl piroslik. Csak mikor a 
haj6 jarasan ätkelve a tihanyi revhez közeledünk, tünik elö a süllöhinärral vegyest 
a Potamogeton perfoliatus is, s itt a vedelmezettebb helyen jobban bujälkodhatik. 
Hogy a vizcsapäs, vizveres vagy a hullämveres a hinärnak alkalmatlan s vele 
egesz jätekot liz, hajöröl nezni egesz szörakoztato. Igy midön pl. Almädiböl Balaton- 
Füredre hajözunk, a hinär a hajötöl mintegy 3—-5 meter tävolsägban lassan a 
a vizben lesüllyed, s igy tünik el sorra mind a hajö menten a szemünk elöl. Hogy 
ezutän a hinär mennyi idöre s mikent kerül ismet a viz szinere, a hajö tovabb 
haladvän, figyelemmel nem kiserhettem. A felkavart viz lecsendesüleseig es elsimu- 
lasaig mindenesetre lent marad, erre hamar ismet felmerül. A haj6 menten valö 
lemerüles oka az, hogy a hajö a Balaton vizet szethasitvän, a felre szoritott viz a 
hinär hosszü es vekony szärät megcsapja, eredeti helyeröl oldalvast tävolabbra 
taszitja, mire a felretaszitott szär a hinärnak a viz tükren levö reszet is magaäval a 
vizbe räntja, azaz kenytelen lemerülni a vizben. A vizen üsz6, leszakitott s a föld- 
er E: 
