RL ” 
A hinar elterjedese. 65 
keinek összetartäsän kivül különbseget gyakorolhat a növenyzetre a talaj vegyi 
összetetele is, melyböl a növeny (näd €s hinär) täplälekät meriti. Erre nezve szük- 
seges lenne alapos fiziologiai vizsgälat &s kiserlet, reszint a helyszinen, reszint pedig 
növenyfiziologiai laboratoriumban. Ez azonban mentül hamaräbb, a sok nehezseg 
miatt alig värhatö. A bakonyi es deli part mäsfele talajminöseget a parti növenyzet 
különbözösege is kitünteti. A deli €s keleti parton t. i., különösen Kenese, Siöfok, . 
Szäntöd &s Boglär körül, a sös talajnak növenyzete szembetünö (läsd häträabb). 
Lehet, hogy ezeken, valamint a szel iränyäan kivül meg mäs törteneti-idöbeli 
ok &s vältozäs is közremüködött, hogy a näd a deli parton meg nem feszkelödött, 
vagy meg helyesebben, hogy a deli partröl (a hinärral együtt?) elpusztult Teny, 
hogy a szäntödi uradalom alatt, a tövizetöl elrekesztett mocsärban, nadas mais van, 
s a somogyi parton alacsonyabb näd itt-ott a ret füve közt szinten läthato. Söt a 
näd elterjedeset követö hinärra nezve KıTalber feljegyzese is figyelemre meltö, a 
kinek a Potamogeton perfohatus nevü hinär 1799-ben eppen Siöfoknäl tünt sze- 
mebe.! Most azt szokäs mondani, a deli parton nincs hinär. En Potamogeton per- 
foliatus-t szinten nem lättam Siöfok reveben. Tehät Kıraser a siöfoki vizben vagy 
a bakonyi partröl szakadt s a deli partra hänysdott-vetödött Potamogeton perfola- 
tus-t lätott, vagy pedig lehetseges, hogy ezelött vagy szäz esztendövel Es meg 
elöbb, mäs volt a hinärnak £letkelleke €s elterjedese a Balaton vizeben, mint mai 
nap. Vegül meg azt is meg kell emlitenem, hogy a Balaton ket hinärja Siöfokon &s 
Bogläron ärokban &s kanälisban, helyenkent eleg gyakori, a hovä, mint üj alakitäsba, 
a madär vitte. A regi mocsarakban hihetöleg a Balaton regi apadäsäböl valö. Az 
ärokban &s sekely vizben kurtaszärü, kenyelmesen nem nyujtözkodhatik, mint a 
Balaton melyebb vizeben. 
Hogy a hinär, meg a nädas a somogyi parton nem boldogul, sokkal neve- 
zetesebb okozöja az uralkod6 szellel együtt järö gyakori hullämveres, mely a viz- 
ben lebegö fü eletmüködeset folytonosan häborgatja. 
A hinär meg a nädas t. i. biztos tanyän, a bakonyi partnak mindeg az öblö- 
sebb reszeiben hatalmaskodik, pl. Keszthely alatt, innen kelet feleE a szigligeti, 
badacsonyi, rev-fülöpi öbölben, Abraham &s Kövesd alatt, Tihany nyugati partjan, 
Balaton-Füreden, föleg pedig B.-Almädi es Kenese közt, a hol a Balaton öble 
"izfö fel& legjobban benyomul a kontinens fele. Ellenben Kenesen Es Keszthelyen 
a hinär is meg a nädas is hirtelen eltünik, a hol del fel&E az öböl megszünik s a 
Balaton partja egyenesebb iränyban halad lefele. A nevezett öblökben a nädas €s 
hinär zavartalan szaporodäsät meg az is elösegiti, hogy az öbölt eszak felöl a hegy 
a szel ellen is jobban vedelmezi. Az öböl vize tehät lassübb, tusnyäbb mint a deli 
parton, a hinär &eletmödjära tehät kedvezöbb, hosszu vekony szärät a vihar nem 
tepi szet, mint a veszpremi es somogyi parton. «A keszthelyi öböl,» irja dr. SzIKLAY, 
«majdnem egy kis önällö medencze,.... . szinte alkalmas laguna-kepzödesre, mely- 
 nek peremet erezik a szeljäräsok, erejük azonban csak gyöngitve hatol be az öböl 
fenekäig. A csekelymozgäsü viztöl nem messze hüzödik el az äramlat, melyet a 
Zala sodra kepez egeszen Siöfokig.» 
A Balaton deli partja ma egyenletesebb, nem oly öblös. A somogyi ösöböl, 
a mai Nagy-Berek jöreszint kiszäradt; Töt-Szent-Päl környceken meg näadas viz 
boritja. A siöfoki es somogyi part delfelöl nyitott, vagy alacsonyabb halom &s 
\ «In Balatone ad Siöfok,» i. h. 592. (v. ö. e munka 61. old.). 
oT 
A Balaton tudom. tanulmänyozäsänak eredmenyei. II. köt. 2. szakasz, 
