64 A hinär elterjedese. 
visi kapor a neve. Fajtestvere a M. verticillatum Badacsony €s Abraham közt a 
nädas szeleben gyakori, de szärät megnytjtani nem birvän, melyebb vizbe nem 
lep, s hinär mödjära nem alkalmatlankodhatik. A M. spicatum ellenben a melyebb 
vizben szint oly hosszura nyujtözkodhatik. mint a Pozamogeton perfohatus. 
Ez a ketfele hinär hol egymässal vegyest, hol külön-külön nö. A Fotamogeton 
lätszölag gyakoribb &s veszedelmesebb, tenyleg szaporäbb, mert rajta több rügy 
es sarj läthat6. De helyenkent a süllöfü is ep oly tömentelen, mint a särcsafü, pl. 
Almädi öbleben vagy Szäntödon. Itt t. i. a Potamogeton perfohatus csak Tihany 
deli oldalän bukkan jobban elö. Badacsony es Abraham közt körülbelül mind a 
kettö egyenlö mödon gyakori. 
Mind a ket hinär legjobban szeret a csendes-vizü, iszapos öbölben tanyäzni, 
hol a szel a vizet kevesb& bolygatja, tehät a nagyobb hullämesapäs a vekony 
szärät össze nem tepdesi, toväbbä zavartalanul virägozhatik €s gyümölcsözhetik. 
Mert hogy termekenyüles idejen a viräg s kesöbb a fejlödö gyümölcs a vizbe 
berängattassek, a hinär eletmödjänak kedvezö semmi esetre sem lehet. Mind a 
kettönek az a szerencses alkalmazkodö kepessege, hogy szära hosszüra nö, sok 
czikk alkotja, de a viz emelkedtevel ezikke is tetemesen megnyülik, tehät äradäs 
utän ismet hamar a viz szinere bukkan, hogy £&letczeljät teljesithesse. 
Mäs hosszuszäru s hinärk&nt alkalmatlankodö fü a Balaton nagy vizeben nincs, 
söt mäs nem alkalmatlankodö virägz6 növeny is ältaläban keves (läsd a 49—53. old.). 
A hinar elterjedese. 
A Balaton partjänak &s fenekenek ketfele talajbeli minöseget, t. i. a bakonyi 
partnak säros es iszapos, laza €s süppedö, a deli partnak, pedig kemenyebb kavi- 
csos es homokos szerkezetet, a balatonmelleki nep j6l ismeri, s epen a hinär 
elterjedese erdekeböl gyakran emlegeti. A bakonyi (zala-veszpremi) es deli (somogy- 
veszpr&mi) partnak ez a mäsfelesege az utazönak is hamar szemebe tünhetik. A 
mint Lepseny vasüti ällomäsa utän a Balatont megpillantjuk, a puszta part szelet 
egesz Balaton-Szent-Györgyig vältozatlanul szemlelhetjük, vagyis erre a nädas a 
Balaton vizenek szelet szemünk elöl sehol sem zärja el. 
Egesz mäskep van a bakonyi part szelen. Itt Keszthelytöl egesz Keneseig 
a Balaton partjät kisebb-nagyobb meg-megszaggatässal nädas környezi. A hindr 
elhatalmasodäsa a Balatonban a nddasnak elterjedesect meglehetös parhuzomban 
követi. A merre nädas van, azon az oldalon van a hinär terjedesenek legnagyobb 
masszäja is, a zalai &s veszpremi iszapos feneken, kisebb-nagyobb megszakitässal 
mindenütt. A hol a parton nädas nincs, ott hinär sincs, vagy csak ritkasäg, kivalt a 
siöfoki &s somogyi tiszta homokos feneken. A Balatonnak bakonyi es deli partja 
különösen a ket part vegetatiöja ilyen &les ellentetben van egymässal. — löczy 
tapasztalatai szerint a szemközti ket partnak eme különbözö voltät, valamint a 
hinärnak ehhez mert elöforduläsät az uralkodö &szaki szel okozza. 
A finomabbszemü s lazäbb iszapban a näd meg a hinär taraczkja es gyöker- 
szäla könnyebben megkapaszkodhatik &s terjeszkedhetik, mint a kavicsos feneken. A 
homokos feneket a nep kemenynek mondja, melyet csak kapäval lehet felvagdalni. 
A homokon tehät, mint szäraz homokpusztän is, az iszapos fenektöl a mai körül- 
menyek folytän is elterö növenyzetnek kell lenni. Azonban a fenektalaj reszecs- 
