A balatoni hinär fajai. 63 
a keszthelyi haläsz nyelven a szilvafalevelü hinar. A Potamogeton-t BENKÖ JOZSEr ! 
ussanyfünek, bekaszöllönek &s sdrcsafünek” nevezi. Az utöbbi ket szö azert neve- 
zetes, mert a vizi növeny magyar neveben a vizi ällat neve gyakran megjelenik 
(20. äbra). 
A Potamogeton per- 
fohatus oly ertelemben 
felemäslevelü (planta 
heterophylla), hogy az 
alsöbb levelei a vizben 
a szar czikkevel együtt 
jobban megnyülnak, a 
viz szinen lebegö levele 
pedig sürübb-helyzetü, 
kurtäbb es aränylag 
szelesebb marad. A Ba- 
latonban rendesen negy 
alakja tünik fel: 1. a 
kurtäbblevelü (forma 
brevifrons), melynek 
alsöbb levelei is kur- 
täbbak es tojäsalaküak; 
eza gyakoribb minden- 
fele; 2. a kereklevelü 
töalak (P. Zoeselii Röm. 
et SCHULT.); 3. a hosz- 
szabb-levelü (forma 
longifrons) sokkal rit- 
käbb, de azert talälhatö 
mindenütt, s különösen 
virägzasa elött feltünd. 
Ennek a levele hosszu- 
käs vagy hosszas-tojäs- 
dad, de ländsäsan el 
nem hegyesedik. A haj- 
tasain levö levelek kur- 
täbbak; 4. a cordato- 
lanceolatusKocn,levele, 
20.äbra. A balatoni hinär (Polamogeton perfoliatus) felsö darabja 
kerek, szärölelö leveleivel (7. Zoeselrr R. et SchH.). A level töve- 
böl atermö füzer nö ki, a korosabb a termessel a vizbe görbül (a). 
kivalt a felsöbb sziv- Külön egy termöfüzer nagyobbitva. Fönt a fiatal levelek össze- 
forma alapböl ländsä- zarködzäsa is läthato. 
san hegyesedik. Ritka. 
A level elter6 alakjät a vizi alkalmazkodasnak tulajdonitom. 
2. A mäsik a ketszikü &s hajszäifinomsägü levelsallangokkal felruhäzott, csi- 
nosabb, pirosas Myriophyllum spicatum L., vagyis a balatonvidekiek sällöfüve vagy 
süllöhindrja, az elmnevezest a Balaton vizi elet@böl meritven. Benkö i. h. 423. old. 
! MornÄr J. «Könyvhäz»-a I. (1783.) 332. old. 
2 Eredetileg Csar6 Jözser szava (Uj füves &s virägos kert 240. old.), s pedig egyenesen 
sadrcsa szöböl, a mint a Balatonnäl ma is igy ejtik ki, 
