62 A balatoni hinär irodalma. 
nagy äradäsa a hinär csirdit mindenfel& jobban szethurczolta, s a Balaton mäs 
pontjän, kedvezöbb teny&szö helyre juttatta. De hogy a hinär csiräi legelöször nem 
a szöbeli nagy äradäs ütjän, tehät nem mostanäban jutottak a Balaton vizebe, ezt 
irodalmi bizonyitekaink erösitik meg. 
Ezutän, 1890. ev jülius 1-&n, dr. SzıxLay JAnos az «Egyetertes» 179. szämaban 
«A balatoni hinär»-röl erdekes tärczaczikket közöl. »Ez a veszedelmes &s kiällha- 
tatlan nyüg — irja többek közt — sok kellemetlenseget okoz a hajösnak, fürdö- 
neck, es nehäny öblöt valöban elposvänyositässal fenyeget,.... föleg a keszthelyit. 
Kivalokcpen helyi bay), &s maguknak a keszthelyieknek erdekeben van, hogy, a 
mennyire lehetseges, irtsak folyton €s szakadatlanul. Valamint az 6 roväsukra tud- 
hat6 be az, hogy engedtek elhatalmasodni annyira, hogy ma mär alig birnak vele.» 
E czikkböl meg a következöböl kesöbb meg idezgetek. 
1890. jülius 7-&n DEININGER ImkE a hinär ügyeben összehivott gyülekezet elött 
a hinärt, különösen az elhinärosodäs okait s az ellene valö vedekezest nyomatott 
ertekezessel tanulsägosan ismerteti. 
Ezutän a Magyar Földrajzi Tärsasäg-nak Balaton-bizottsäga a hinär biologiai 
tanulmänyozäsät räm bizta, s 1891-ben vegzett tanulmänyommal a nevezett tärsa- 
sägnak az 1891. november 12-En tartott ülesen s a Földrajzi Közlemenyek 454—91. 
oldalän szämoltam be. A hinär &letmödjäröl valö ismertetesemnek legnagyobb 
resze az Abrege 52—65. oldalän is megjelent.” 
A Nagy Lexicon IX. köt. (1895.) 216—17. old. közölt ismertetese a hinär- 
nak leginkäbb e tanulmänyböl val6. 
Ezutän a Földrajzi Közlemenyek meg ket kis közlest hozott a hinär irtäsära 
nezve, mind a kettö Gyaraı NAnpor kiserleteböl. A balatoni hinär irtäsäröl. XX. köt. 
(1892.) 156. old. &s XXIII. (1895.) köt. 31112. old. Läsd 80. old. 
Vegre az 1896. ezredevi kiällitäson «A magyar flöräböl» czim alatt össze- €s 
kiällitott növenykepünkön a balatoni hinärnak ket faja a Ill. kp 2. €s 3. szama 
volt (Termeszettud. Közl. 1896. 340.). Az 1897. aug. 30. €s szept. 5. közt a hinär- 
nak öszi eletmödjät tanulmänyozva, teljesen befejeztem. 
A balatoni hinar fajai. 
A vegetatiönak a vizben oly vältozatos helyek egyältaläban nem kedveznek, 
mint a kontinensnek sokfele geologiai, orografiai, klimatologiai stb. alakuläsäban, 
azert a vizben annyira vältozatos növenyzetet, mint a szärazon, hiäba keresnenk. 
A botanikusnak a viz hätän mindenkor kevesebb-szämü, de gyakran nagyon tanul- 
sägos vagy erdekes növenynyel kell beernie. Csaknem csodälatos, hogy a Balaton 
nagy vizenek sem a viztükreben, sem a partjan nincs 'gazdag vegetatiöja. 
En a Balaton vizet hajöval &s csönakkal szelt£ben &s hosszäban sokszor be- 
järvän, benne mint böven termö, uralkodö €s hinär mödjära alkalmatlankodö 
növenyt a virägzö növenyek csoportjäböl csupän ketfelet lattam. 
1. Az egyik az egyszikü Potamogeton perfohatus L., a szeleslevelü, vagyis 
! Tanulmänyok a Balaton hinärjäröl (de Zeste Zacuum, Hungaris hinär), Földr. Közl. 1891. 
2 Essai sur la peste des eaux du lac Balaton, 1. c. 52—65. 
