60 A hinäar fogalom az irodalomban. 
Ujabban az Zichhornia crassipes (Mart. sub Pontederia), a liliomfelekkel rokon 
(Pontederiaceae) növenyröl hiresztelik, hogy az Esyesült-Ällamok deli reszen, kivält 
Florida ällö- es folyövizeit a hajözäs Es haläszäs nagy bajära tömentelenül lepi el.! 
Hazänk Alföldjen a kinar szö6 szinten ismeretes, de hogy melyik növeny ez 
valöban, nyomäba nem juthattam, mert Bekes- es Biharmegyeck Särretje, a hol 
megtudhattam volna, vizi növenyeivel &s nevezetes vizi növenyformatiöjaval együtt 
mär elpusztult. — Aligha a vizi älo& (Szratiotes aloides L., Wasserscheere), vagyis 
kolokän; de hogy ez az äloerözsa egykor szinte az alföldi vizek ätka volt, bizo- 
nyos. Sürtien benötte az ällö vizet (Vesztön, Vidra mellett, Marhäs foknäl s Köt 
pusztän, Biharmegye sikjän), hogy a viztükörböl tisztäan mi sem maradt, büzt ter- 
jesztett s a vizben gäzlö ember läbät fajösan megsebesitette. S6t sürü növese meg 
a sajkänak is ellene szegült. A csatornäban, a vizfolyäsban, a nädas fokaiban tömen- 
telenül elszaporodott, a vizböl minden mäs növenyt kiszoritott, csak az äloerözsäk 
merev kardalakü levelei torlödtak sürien össze.” Ilyenkor nem volt mäst mit tenni, 
mint vagy a nädasba, vagy ennek ingö läpjähoz valö jutäsröl lemondani, vagy pedig 
a sajkautat a vizi älo& rözsäitöl vegtöl-vegig, färadsäggal kitisztitani (10. äbra). 
Vegre a magyar Alföld zsombekja is a veszedelmes növenykepzödmenyekhez 
tartozott, nem ugyan direkt az embernek, hanem a legelö jöszagänak. Az alföldi nep 
ältalaban feltette marhäjät a zsombekos mocsärtöl, mert ha a szegeny jöszäg a 
zsombek oszlopai köze tevedt, ritkän szabadult ki onnan vissza. A szarvasmarha 
t. i. a zsombek tetejen nem bir järni, toväbb &s toväbb közte vergödik, de nem 
bir onnan kigäzolni, mig vegre a zsombeksäs e&les szära Es levele a jöszäg läbät 
össze-vissza hasogatvän, ott veszett.” Az Alföld 21520 szıgete &s ingo ldpja is mind 
hinärfele veszedelmes hely volt. 
Azt hiszszük, ez a nehäny pelda a balatonvidekinek vigasztaläs lehet, mert 
nemcesak a Balaton vizenek van pestise, hanem Euröpa mäs nemzeteenek, sÖöt a 
magyar haza mäsvideki nepsegenek is, 
A balatoni hinar irodalma. 
A Balaton hinärjäröl 1891-ig nem sokat tudtunk, de nehäny kisebb czikkecske 
mär megis lätott röla napvilägot. Legelsö helyen Kıramer PAr-t, hazank erdemes 
floristäjät kell megemlitenünk, a ki a Balaton mostani veszedelmesebb hinärjät, a 
i Termeszettudom. Közlöny, 1898. 276. old. 
2 Elveszett illata, elveszett viräga, 
Szine vagy sötetzöld, vagy halavänysärga; 
Mint a füresz ele, olyan lett levele 
S nem szölhat, mert magät hasgatja meg vele. 
Szegyeneben lakik a vizek feneken, 
Csak neha bukkan fel viritäs idejen; 
Megutält, megvetett; füreszuyelve Pedig 
Akkepen elesül, a mikep venhedik. 
(Tompa M., Virägregeiböl.) 
3 Kenner: Pflanzenleben der Donauländer, p. 63. — Borsis: Az alföldi zsombek;; Termeszet- 
tud. Közlöny, 1885., 278. old. 
