Aa 5 R 2 
A hinär fogalon az irodalomban. 59 
A hinär fogalom az irodalomban. 
Mindamellett a hinär, akärmind veszedelemnek hireszteljek, papiros közt köny- 
nyen megölhetö &s szepen megszärithats6. A hinär vagyis a Charybdis-fele fogalom 
egyältaläban nemcsak nyelvünkben kisertget, hanem a földrajzban meg a botanika- 
ban mäs-mäs formäja szinten ismeretes. 
lgy pl. a mintegy 60 ezer negyszögmertföldnyire terjedö s Nemetorszägnäl 
hatszorta nagyobb meses Sargasso-lenger vagy Uszösziget az Atlanti-oczeänban, a 
Kanäri-, Azöri- es Bermuda-szigetek közt, melyet az ott nem gyümölcsözö Sar- 
gassum naltans vagy S. bacciferum (hajönyüg, golfhinär) alkot, szinten nem mas, 
mint tengeri hinär, vagyis Zengeri üszosziget, tengeri vagy atlantısı retseg.! 
Euröpa belvizeinek ilyen szörnyetege a nemet «Wasserpest», melyet en dtok- 
hindr-nak* neveztem. Ez a növeny |Zlodea Canadensis Rıcn., Anacharıs Alsinastrum 
Bag., Serpicula occidentalis Pursn (a közösivarı pelda), Udora verticillata SPRENG,, 
U. Canadensis Nurr. (a ketlaki ätokhinär)] Eszak-Amerikäböl 1836-ban került Ir-, 
1842-ben Sköt-, 1847-ben Angolorszägba. Innen Euröpa &szaknyugoti belvizeit 
oly pusztitöan ärasztotta el, hogy ott az ätokhinär ellen a panasz ältalänos £s 
alapos. Sarjadz6 rügyröl, valamint azon szerencseje folytän is, hogy minden darab- 
käja meg bir gyökeresedni, hihetetlen mödon elszaporodik, ämbär Furöpäban 
csakis szüzen terjed, mert itt csupän a nöstenye €l &s alkalmatlankodik, tehät ren- 
des szaporodäsra valö magvat nälunk nem is hozhat letre. Nincs növeny, a mely 
magtalanul, csupän sarjröl, oly hatalmasan el birna szaporodni, mint az Zlodea. 
Az ätokhinär Nemetorszägban a csatornät eltorlaszolja, a zsilip nyitäsät &s lezäräsät, 
valamint a hajözäst &s mäs vizi közlekedest is gätolja, fürdeskor &s haläszäs köz- 
ben is alkalmatlan, söt rendkivül nagy masszäjäval a viz lefolyasät is megakadä- 
lyozza, s az eltakaritäsa nagy költsegbe kerül. Bämulatos gyors &s tömentelen sza- 
porasäga ez az ätokhinärnak, himje nelkül, magtalan letere, egesz peldätlan ez a 
növenyek törteneteben! Nem mulaszthattam el ezt a bajt ismertetni, mert läthat- 
juk belöle, hogy a hinär, mäs növeny kepeben, mäsutt is kärtekony, sokkal kär- 
tevöbb, mint a szep Balaton vizeben (11. äbra).” 
De meg mäs vizi növeny is gätolja gyors Es hatalmas elszaporodäsäval a vizi 
eletet es közlekedest. Leunis* a Potamogeton fluitans-t emliti, mely a Spree-folyön 
a balatoni hinar mödjara, tömentelen szaporodäsäval a hajözasnak alkalmatlanko- 
dik, — trencsänvärmegyei Stranske falu erdei tengerszemeben (Jezera) a Pola- 
mogeton nalans szaporodott el, egymaga nö a kis töban, s a virägzö szara egy- 
szersmind a t6 melysegenek termeszetszerü merteke, 1:10 meter hosszü. 
Lupwis Greiz-melleki Hirschenstein környekeröl a Ceratophyllum demersum-ot 
emliti, a mely ott az 6 Wasserpest-jöük mödjära ärtalmaskodott.” Tömentelensege- 
vel gyakran hazankban is alkalmatlan. 
! Leunıs: Synopsis der Pflanzenkunde, III. kiad., III. köt. (1886.) 150. old. 
2 Tanäregyesületi Közlöny, 1882—83. 187. old 
3 V. ö. BorzAs V.: Ätokhinär fenyeget, az Orsz. Közepiskolai Tanäregyesület Közlönyeben 
1882—83. 185—186.; Caspary: Die Hydrillen; Prınssheim, Jahrbücher für wissensch. Botanik 1. 
438. stb. old.; — Iune: Geschichte der Einwanderung von Zlodea Candensis, im 18, Berichte der 
Oberhess. Gesellsch. für Natur- und Heilkunde. Giessen, 1879. 66—82. old. 
4 Synopsis der Pflanzenkunde II. kiad., 1152. old. 
5 «Ceratophyllum demersum L. eine zweite #lodea». Correspondenzblatt des botan. Vereins 
«Irmischia», 1881. Nr. 11, 12, p. 47-48. 
