58 A hinar növenyföldrajzi fogalma. 
Herman Ort6 «A magyar haläszat könyve» nek II. (1887.) 795. oldalan, a 
mester-szötärban: «Hindr — Agärd — minden tömötten ällö oly növeny. mely a 
viz szine föl€ nem emelkedik». «Himdros viz — ältalänosan — a melyben sok 
vizi növeny terem, mely a haläszatot neheziti, neha lehetetlenne& teszi.» 
A «Magyar Täjszötär» (1838.) 163. old. azt mondja: «T6ös, nädas helybeli 
vizek szinen levö zöld tajtek» (szekely szö6, Tolna värm.). «Näd säte» (szekely s26). 
«Iszapos, mocsäros helyen nött süirü növeveny» (kemenesalji sz6). Ezekböl läthato, 
hogy ha a regibb magyar szötärak az alga-t (moszat) kindr-nak akarjak is fordi- 
tani, a hinär sz6 a fentebb közölt definitiök, valamıint a szönak mai hasznälata 
szerint is, nem egyseges növenyre, hanem különbözö növenyalkotta növenycom- 
plexusra vonatkozik. 
Ein a Termeszettudomänyi Közlöny 1879-iki evf. 282. oldalän a hinärröl a 
következö meghatärozäst közöltem: ! 
Tiszta folyövizeink felszinehez közel mintegy zöld selyemszälak himbalödznak, 
melyeket a nep nehol dekanyal-nak nevez E növenyeknek (moszat) vekonyka €s 
hajlekony dereka igen alkalmatos a csörgedezö vizzel versenyezni. Elsö fokon tehät 
nälunk a hinär a fondlmoszatok tömött halmaza, melyböl leapadäs utan a vizi 
pamut vagy tiszapamut lesz. A virägzö növenyek közül is a legkülönbözöbb csa- 
lädbeli, elterö virägjäval, de megegyezö termettel Es biologiai magatartässal, tehät 
egymästöl gyakran nagyon különböz6, egesz sereg el a vizbe lemerülve s a viz 
szinevel mintegy pärhuzamosan elterülve, mint a Polamogeton, Elodea, Hydhrılla, 
Naias, Zannichellia, Ruppia, Ceratophyllum, Myriophyllum, Callitriche, Hottomna, 
Montia, Utricularia, a Ranunculus-nak, Batrachium algenusza, Hippuris, Aldro- 
vanda stb. Ezek dereka (szära) is vekonyka, karcsü, lombozatjuk pedig vekony 
sallangokra hasadozik. Az ilyen lemerülve himbälödz6 növenysereg helyenkent 
nagyon elszaporodik, uradalomba kap, terjedelmesebb helyet foglal el a vizben s 
a hindr-formatiot alkotja. Ez a virägzö növenyek hinärrakäsa. 
A hinär tehät vizben lebegö hosszü-, vekony- € hajlekony-szärü, s a vizzel 
együtt himbälöd6 növenyek halmaza. Systematikailag a tökeletlenebb bekanyäl 
nevii moszattöl kezdve az egesz magas-szervezetü s a növenyorszägnak felfele valö 
haladäsät csaknem betet&zö vizi boglärkäig különböz6 növenycsalädban van a hinär- 
nak egy vagy több tagja. Igazi alkalmatlan alakja mindig esoportosan El együtt. 
Levele gyakran keskenyke vagy keskenyke-sallangt (22. old.), esak nemely Zota- 
mogeton faj& (P. perfoliatus, P. lucens, P. natans, P. flutans stb.), de nem mindegyike 
szelesebb. Több hinär alkalmazkodö kepessege? ügy nyilatkozik, hogy szaranak 
czikkjei (internodium) a vizben tetemesen megnyülnak, azert a hinär vizaradas 
eseten szärät eresztven, a melyebb vizben (a Wörthi-toban öt meternyiben) is bol- 
dogul. Minthogy az ilyen növeny nem ritkän seregesen nö együtt, söt egymaässal 
össze-vissza is kuszälödik, barna vagy pirosas, sürü rakäst vagy zätonyt alkot, a 
vizben valö gäzoläst, haläszäst, üszäst, csönakäzäst vagy ältalaban a kerekre valö 
räcsavarödzässal a vizi közlekedest gätolhatja, embernek, ällatnak nehez belöle 
kivergödni, kiszabadulni; ezert veszett rajta a hinäron a vizi labyrinthus-fele ertelem. 
! A növenyek alkalmazkodäsa a vizhez videkünkön. 
2 A vizi vagy vizparti növenyek alkalmazkodö kepessege äAltaläban ismeretes. Hosszüra nyuülik 
pl. a tünderrözsäk (Nymphaea) levelnyele Es virägszäla, valamint a tavi käka (esuhu) legfelsöbb 
szär-ize IS. 
