56 A hinäar nyelvtani es mythosi ertelmeze6se. 
vandorlapja is a tünderi kepzeletnek termeszetbeli alakja vagyis materiäja, ilyen 
tehät a hzndr is lehet. 
A magyar nep mythosvilägaban a’vizi lenyekkel egyältaläban szeret foglal- 
kozni. Vizböl repül fel a bderez (bolygö tüz, mocsärgäz es kenhydrogen) a sok 
penzzel ; innen hordja a golya a .csalädi örömet. A magyar mythologiänak vannak 
vizi tündereı, vizi emberei,‘ &s hattyündi. En elenken emlekezem vissza, hogy neztük 
— gyermekkoromban, Ipoly-Litke &s Törincs között — a befagyott Csädaj-mocsär 
jeghätän a Züzes emberek tänczät. Azaz mindeg vägytam lätni, a teli esteken oly 
läthat6 szinekkel meseltek a tüzes emberekröl. Esengve kertem, hogy mutassäk 
meg nekem ; de mikor mutatni akartäk, a tüzes embernek soha sem jött kedve 
tänczoläsra, hogy a valösagat läthattam volna. A hol a nep fantaziaäja a videk vizei 
körül ily valtozatos tündereletet tud teremteni, ott a jö lelekkel vegyest meg- 
jelenik a daemon is. Valöban a magyar szölasmöd Es mai nepies hiedelem nyomän 
a hinarnak olyanfele mythologiai szörnyetegnek kell lenni, a minö a römaiak 
Scyllä-ja es Charybdis-e volt. A hinär, vesztöi öreg csösz elbeszelese szerint, vizi 
rem, nagyterjedelmü vizi fü, a viz vagy az aradas szokta magäval hozni, a viz- 
szinehez közel messzire elnyülik es kedve telik benne, ha a jöszägot vagy a gyer- 
meket a vizbe fojtja. Greografiailag lehetseges, hogy az Alföldnek regi mocsaraiban, 
kiszaradäs elött tömerdek es különfele hinär hatalmasodott.el, hogy a vizi rem 
fantaziäja, a vizi labyrinthus, a hinär veszedelmessege eppen az Alföldön keletke- 
zett s ivadekröl ivadekra ätszarmazott, azutän toväbb terjedt az orszägban. 
Csapopı ISTvAn ertesit, hogy öt, gyerek koräban, az anyja (Sopronvm.) gyakran 
ijesztette a Hinärral, a ki a fürdö gyermeket a vizbe beräntja Es belefojtja, tehät 
mint a vız? ledny, ki a gyermeket a kütba huüzza.” Mäs balatonmelleki tanult 
embertöl hallottam, a ki bizonyära soha nem lätott hinärt, hogy a hinärtöl a test 
piros Es €g, mintha csaläan csipdeste volna össze. Ime a kepzelödes remkepe ! 
Diöszesı Es FAzERAS elött” szinten mythologiai eredetnek kellett lebegni, mert 
ök hinarnak a Najas nevü vizi füvet (tünderhinär) neveztek, mely a classicai 
nepeknek. ketsegtelen mythologiai szava (vizi tünder vagy nimfa). A mythologiai 
szö nem ritkän szerepel mint ällat vagy növeny neve (Andromeda, Adonis, Argo- 
nauta, Cyclops, Proteus stb.). 
A hinär mythologiai szerepleset Tompa MinALy is megörökitette «Vizi liliom» 
ezimü költemenyeben !: 
«Ket hatalmas tünder sajätja volt a ve?: 
Ez birta a »ddas/, amaz a /o vizet.» 
A nädas tünderenek sz&p neje megszerette a tavak vizi kirälyät. A nö ker- 
desere a szdresa megismerteti vele a vizi kiräly vakitöszep tünderpalotäjät &s testi 
szepseget s azutän a szärcsa kettöjök postaja lett. A nädas tündere csak azon 
veszi magät eszre, hogy bäjos neje a vizek kirälyaval a tö feneken eltünik. De a 
hold fogytäval a vizi fejedelem szepsege is fogyott sa nö mäskep is csalatkozvän, 
«Visszavägyott most a nädasba, — s ajkänak 
Meleg söhajtäsi fölfele szallänak;; 
! Teoryr, u. i. 96, 101, 575. old. 
® KAnDRA i. h. 184. old. 
3 Magyar Füveszkönyv 510. old. 
