A hinär nyelvtani es mythosi ertelmezese. 5» 
hendr vagy hinär &s henür szötöve hangzik, vagyis, a nep ajkäröl hindrt &s hendrt! 
vagy pedig helyette es Aindros helyett hinärat (henärat) Es hinüras kiejtest is 
hallhatunk. A hinär szönak tehät olyan ketfele ragosithatösäga €s köpezhetösege 
“ van, mint termöhelyenek, a mocsdr szönak (mocsärt vagy mocsarat, mMOocsäros vagy 
mocsaras). Vältozö iräsa meg a hinyar” &s a hinnyar ® is. Lehet, hogy a regi magyar 
alakja heinadr. Szınnysı Magyar Täjszötär (1893 96) 863. old. szerint csindr 
(Torontälmegyeben) heenär (Somogy), henär (Komärom) alakja is van s nyälkät 
vagy köpest (Gyergyö-Ditrö) is jelent. — RÖMER FL. «lacus hunur, Hunarus €s 
Humurus» neveit böngeszte ki a közepkori magyar kütforrasokböl. 
MARrToN Jözser Nemet-magyar Lexikonäban a 742. es 994. old. Zengeri hinart 
es mdz-hindrt (Meergras, Seegras, Fucus), KovAcs MisALy Härom nyelvü fejtö mü- 
szötär-äban a «Növenyeszes Szavai» közt, a 38. old. festö €s kendözö hindrt is 
emlit. Följegyzesre melt6 meg az is, hogy a soroksäri Dunaäg molnärai, a kik 
kiejtesükkel a sväb eredetet könnyen eläruljäk, a Potamogeton perfoliatus-t, mely 
ott a malmok körül böven n6, a Balatonban pedig a hinär szerepet jätsza, szinten 
hindr-nak nevezik, mäs (talän sväb-eredetü) nevet nem ismerik. 
En a hindr szönak a magyar szöläsmödban valö gyakori kelendösegeböl &Es 
hasznälatossägäböl? azt következtetem, hogy a hinar magyar mythosi 520, a Nep 
meseiben es babonäiban a vizi r&m volt, meg ha egyenesen nem Äzsiäböl szärmaznck is. 
Sajnos, a «Magyar Mythologia»-ban a hinärröl se Iporyı, se Kanpra Kapos ® 
egyaltaläban meg nem emlekezik. Ez azonban engem nem ingat meg, hogy a 
hinär szöt a mythosi szök soräba ne iktassam. IporLyı maga is sokra becsülte a 
magyar eredeti szöläsmödokat, s mythologiai fejtegeteseit nem ritkän ezekre ala- 
pitotta, vagy pedig ällitäsait ilyenekböl vonta le. Iporyı munkäja különben is csak 
megakadt kezdet, a melyet a meg megmenthetö nepies anyagböl gyüjtes ütjan 
folytatni kellene. 
Elvegre a mythologiai is reszben a termeszet jelensegei- &s lenyeinek isteni- 
tese, az emberi fogalomnak istenies alakban valoö megtestesitese (Igazsäg), S az 
ilyen istenesitett kepzeletnek vagy ember-fölött l&vö hatalomnak a valösägban vagy 
a termeszetben többnyire valami csekely leny vagy tünemeny felel meg. lgy pl. a 
mesebeli hatalmas särkänynak, mely, midön fiait szällitja, iszonyü vihart es ziva- 
tart fü a videkre, hogy a legerösebb fät is tövestöl kisodorja, 3 dm. hosszü ällatka 
(Draco volans) a valösäga. A Sellö nevü vizi tünder ma a märmarosi, szatmäri stb. 
täjszöläs szerint a viznek sebesfolyäsü helye ;? az öreg alföldi Pusztänak szep 
leänya s a Nap kedvese a Delibäb.” Iroryı szerint az Alföld ingö /apra vagy 
Igy irja GvapäAnyi is, a «Kalusi Nötärius» 26. old. <A zavaros henärt majd veremmel festem.» 
Napinvı: Kerti dolgoknak leiräsa (1669) 46. old. 
3 Gyöngyösı Isrvan «Kemeny Jänos»-a (1763) 71. old. 
4 
to 
Magyarorszäg földirati &s termenyi ällapotäröl a közepkorban, Magyar Akademiai Ertesitö 
II. köt. 1860—61, 348. old. 
5 Beleesett a hinärba; — kihuztäk a hinärböl (Czuczor &s Focarası), — kiszedtek a hinärböl 
(KRESZNERICS), — benne van a hinärban, — kinn van a hinärbol, — kiszabaditani a hinärböl, -— 
hinärba szedni (ränczba szedni; BaLLacı, A magyar nyelv teljes szötära 586.0ld.), belekerült a hinärba, 
nehezen üszik vagy vergödik ki a hinärböl. — «Szegeny Jönäs .. . mit gondoltäl, midön a sürü 
hinär, tajtek, sös viz, sok tonnäba ferhetö heringek, es egyebfele megsenyvedt halak között üsz- 
kältäl.» (Miskorczı G. Vadkert, 546. old.) — Hinärosba merült. (Rımar JAnos, Istenes Ennekei, 277. old,) 
6 KAnDRA K.: Magyar Mythologia. Eger, 1897. 
7 Iporyı: Magyar Mythologia 98. old. 
30, Ole alkch 
