54 A Balaton hinarja. 
Balatonjät es hegyeit; jülius 30-än a hajöröl egyhuzomban volt alkalmam lätni a 
hinär nagyszerü elterjedeset a bakonyi parton, Balaton-Füredtöl egeszen Keszt- 
helyig, mert a hinär itt kis meg-megszakitässal a hajö ütja menten nagyon gya- 
kori, söt Kenesetöl kezdve, a bakonyi parton, meg-megszakadva egesz B.-Füredig 
sem sokkal kevesebb. Jülius 30. delutänjän Hevvizet, jülius 31-en delelött Keszt-. 
helyen a Balaton partjät es retjeit, delutän a Kis-Balatont vizsgältam. Augusztus 
1-&n delelött Bogläron alig volt tenni valöm, mert itt, a Balaton szelen csak az a 
hinär szkält, a melyet a bakonyi parton kivagdaltak vagy kiszaggattak s a szel 
vagy a hälläim onnan a deli parton összehajt. Ellenben fonälmoszat-csoport, a 
melyböl a Zissapamut vagy meteorpapir! kezdödik, a Balaton szeleben Bogläron 
böven läthatö. Augusztus l-nek delutänjät Es augusztus 2-änak delelöttjet meg a 
Badacsony videkenek megvizsgäläsära, augusztus 3-ät pedig Siöfokera szenteltem. 
Igy a Balatont köröskörül järvän, alkalmam volt a hinär elterjedesevel megismer- 
kedni, a hinär termeszetrajzät tanulmänyozandö pedig Kenesen, Almädi mellett, 
Balaton-Füreden (ket izben), Tihanyon, Badacsony körül, Keszthelyen (ket izben), 
Bogläron, Szäntödon, Siöfokon (kt izben) a hinär eletmödjät reszint csönakon, 
reszint a vizben gäzolva vizsgältam ; mindegyik helyröl elegendöszämü peldät szä- 
ritva magammal hoztam, hogy a helyszinen teljesitett vizsgälatot otthon ismetel- 
hessem &s kiegeszithessem. 
Ezen utamnak &s vizsgälödäsomnak cz&lja volt megalapitani: 
1. micsoda szabad szemmel läthatö vagyis felsöbbrangüu edenyes Es föleg 
virägzö növeny El a Balaton vizeben; 
2. mi a hinär, mely virägzö növeny a hinär a Balaton vizeben; 
3. minö a hinär elterjedese &s masszäja ; nem alkot-e törtenetesen vastagabb 
es veszedelmesebb hinär-zätonyt; 
4. mi a hinär termeszete &s biologiäja; 
5. mi a hinär haszna vagy ärtalma; 
6. minö a hinär szaporodäsa, melyet kivält az irtäs erdekeböl szükseges 
ismernünk. 
A hinär nyelvtani &s magyar mythosi ertelmezese. 
Vajjon az ösmagyarok a hinär szöt &s fogalmat Äzsiäböl magukkal hoztäk-e 
vagy sem, meg nem mondhatjuk. A szö eredete felöl dr. SımonvI ZsıcmoxD levelben 
azt irja: «A szönak alakja olyan, hogy benne idegen eredetre semmi sem mutat, 
de azert ez kizärva nincs». — Mäs Ertesites szerint a hinär szläv kölcsönzes, hinuti 
(veszni, elemesztödni) igeböl szärmaznek. HoLugy JöZSEr, a szläv növenynevek &s 
növenybabonäk ismeröje, azt irja, a hinär aligha szläv-eredetü. — «A magyar nyelv 
törteneti szötära» (Szarvas es Sımonvı) I. 1434. old. a hinär szö eredetet nem ma- 
gyaräzza, — Czuczor &s FoGArası «A magyar nyelv szötära» (1586. old.) szerint 
«eredetileg talän inär (in-är, mintegy inog6) A elötetellel, mint himbäl, inbäl, 
himpök, inpök». Ebben a magyaräzatban nem sok az elhihetö. A hinär szönak a. 
hasznälata &s vältozäsa magyar eredetröl vagy nyelvünkhöz teljes asszimilatiöröl 
tanuskodik. Igy pl. a Balaton melleken &s Somogy värmegyeben a neptöl hendr 
alakjät. is hallottam, ragositäs vagy szökepzes alkalmäval pedig majd hindr, majd 
! RENNER (most Rejrö) Aporr, Termeszettudomänyi Közlöny 1879. 404. old.; — ISTVÄNFFI, 
Termeszetrajzi füzetek XIII. (1891.) 144. stb. old. 
PET, 
a 
