52 A Balaton vizenek virägz6 füvei. 
Britannica, Epilobium adnatum, E. parviflorum, Potentilla supina, P. reptans, Tri- 
folum fragiferum, Mentha Pulegium stb. telepszik meg. Egyältaläban csodälni kell, 
hogy a Balatonnak a parttöl messzire terjedö siker vizeben a növenyzet csekely, 
ennek következteben a part sem könnyen mocsarasodhatik el. 
A keszthelyi meg a revfülöpi part vizeben az Amblystegium riparium moha 
is nö. Emlitesre meltö6 az is, hogy a Balatonnäl a käka (itt csuhu) meg a gyekeny 
(itt käka) nem sok. A haläsznep Balaton-Füred környeken jöl tudja, hogy az 6 
käkäjok (Typha) a nädasnak csak nemely helyen terem. Sok käka van a kövesdi 
Kereked-öböl vizszelen. 
A Balaton hinärja alatt gyanitgatott Alodea-nak (Wasserpest, ätokhinär), vala- 
mint a tözegmohänak (Sphagnum) a t6 körny&ken nyoma sincs." Az ätokhinär nem 
nagyon regen mär hazänkban (Kis Barköcz,° Pozsony,’ Budapest,* Soroksär, Csepel- . 
sziget, Aranyos-Maröth°) is fölütötte a tanyäjät, de a mi vizeink, ügy tapasztaljuk, 
a nemetorszägi vizek eme pestisenek nem nagyon kedvezhetnek, mert kärtevö 
mödjära epen nem szaporodik, söt n&hol (Soroksär) el is pusztül. 
A Balaton viztükrere tehät bätran mondhatjuk, hogy nagyon tiszta, a fürdest 
tekintve nagy kincs rejlik benne. Helyenkint a ketfele hinär a pirosas (Myriophyl- 
lum) &s barna (Potamogeton) csoportja bukkan elö, de — aesthetikailag tekintve — 
a hinärkoszorus viztükör gyönyörüsegeböl csak valami keveset se bir lerontani. 
A Balaton vizenek virägz6 (phanerogam) növenyzete, mint lätjuk, keves &s 
kevesfele, a Balatont rözsäsnak vagy virägosnak a szö6 szoros Ertelme szerint nem 
mondhatjuk. Botanikailag itelve tehät a Balaton vizet, szabad szemmel felismerhetö 
növenyeiröl fogyatekosnak kell mondanunk, s a vizi növenyek vältozatossagänak 
hiänya ellen kell panaszkodnunk. Csak a ketfele hinär, de nagy masszäjäval poötolja 
mäs kisebb tavunk vizi virägait. 
A Zala-folyöo meg a Kis-Balaton növenyzete. 
Több es nevezetesebb virit a Zala vizeben, mely Keszthely videken a Balatont 
a Kis-Balatonnal csatorna mödjara foglalja össze. Vältozatosabb a sekelyvizü Kis- 
Balatonnak vizi vegetatiöja is. A körülfog6 nädas szeleben Sagittaria sagittaefolia 
(nyilfü), Adisma Plantago, Nymphaca alba (tünderrözsa), Nuphar luteum (habrözsa), 
Hydrocharis morsus ranae (pontypenzlevelü-fü vagy bekatutaj), Oenanthe phellandru, 
Butomus umbellatus (virägos käka), Scirpus lacustris (csuhu), Typha latifolia €s T. 
angustifolia (gyekeny), a Glyceria aqualtıca \. spectabilis (fodorsäs, itt csiksäs), a 
Rumex hydrolapathi (vizi lösöska), Saum latifolium, Roripa amphibia (känyafü), 
a Zala vizeben a balatoni ket hinär, Ceratophyllum demersum (jun. 15., borz- 
hinär), kesöbb a tengeri tünderhinär, a Naias marina is böven elötünik (jul 31.), 
ugyanekkor a feneken horgonyzö istennyila, bökös hinär vagyis sulyom is viragzik 
es gyüimölcsözik. Itt-ott az Uiricularia vulgaris L. (särga hinärviräg), a Polamoge- 
ton flnitans, Polygonum amphıbhium Nar. Snitans, negyfele bekalencesenk (Lemma 
ı Borsas V.: Österr. Botan. Zeitschr. 1892. 145. 
2 «Ätokhinär fenyegeti tavainkat», Tanäregyesület Közlönye 1882/3. 185—88, toväbbä Föld- 
mivelesi Erdekeink 1883. 90—91. old. 
3 Schirzer Zsıcm.: Oesterr. Botan. Zeitschr. 1884. p. 74. 
* Scminberszky: Termeszettudom. Közl. 1891. 372. old. 
5 Gyüjte Mousz Guszräv (Terme&szettudom. Közl. 1893. 51., Barsi Ellenör 1894, 35. szäm). 
