50 A Balaton vizenek viragzo füvei. 
lem kinälkozik, mint a viz mozgö melysegeben. Mär a Balaton partmelleken is 
több a virägzö növeny. 
A Balaton vizeben most csak edesvizi (belvizi) fü &l. Egyetlen egy faj, a 
Naias marina |. vagyis a tengeri tünderhinär a Balatonban az olyan vizi fü, a 
mely Euröpänak sös es edes belvizeben, ezenkivül Eszak-Euröpa tengeröbleiben 
is megterem («/n Europae maribus» Ink). Ilyen tengeri &s belvizi meg a Fola- 
mogeton pectinatus mega Zannichellia pedicellata, de ez a Balatonban ma mär nem 
terem. Az egesz alföldi neogen tengerünkben, az ösi Balaton-tengert is beleertve, 
sok virägzö növeny aligha Elt. Ha a Balaton vizenek valaha több tengeri füve lett 
volna is, puha szäräval nyom nelkül elpusztulhatott. A többi fü ittlete a regi ten- 
ger koränäl fiatalabb, a tözeg pedig a töpart rostos növenyeiböl alakult. 
A Balaton vizeben nem a növenyfaj szäma &s ritkasäga, hanem mint regi 
szövetkezet, anagy masszäja nevezetes. Bämulatra meltö, hogy a ket hinar nemesak 
a viz melysegevel tud megbirközni es e szerint a szärät egesz 2!/, meternyire is 
megnyüjtani, hanem meg tömentelenül is el bir szaporodni, ügy, hogy a hinär 
csoportja m&g a hajös nepet is megijesztette. 
A ketfele hinär itt-ott a part sekely vizeben is nö; bentebb, a melyebb viz- 
ben egyedül 6 jelzöje a vizi virägzö növenyeletnek. 
Minthogy ennek a ket különös fünek biologiai viselkedeset külön fejezetekben 
tärgyaljuk (läsd az 53. stb. old.); itt, a Balaton viztükrenek növenyzete ismertetesekor 
toväbb figyelmen kivül hagyjuk, csak a Balaton többi virägzö füvevel foglalkozunk. 
A Balaton vizenek, mint Közep-Euröpa legnagyobb es nem melyvizü tavanak, 
sok különös fizikai sajätsagän kivül, a növenyzeteben is van valami különös, s 
pedig inkäbb kivänni valö, mint valösägos kiväl6 sajätsäg. Ältalänos jellemenek 
mondhatjuk, hogy nagyterjedelmü partjänak nincs valami kivälö sajat növenyzete, 
nehäny tengerparti mentät, keves deli vagy delkeleti füvet vagy köröt, nedves Sös- 
földi füvet vagy rönasägi tözegesedö (turfäsodö) csätet täpläl. Ellenben azok a ritkabb 
növenyek, melyek hazänkban a Tisza €s Duna folyäsät követik, a Balatonnäl nagyobb- 
röszt hiänyzanak. A hullämzö vizeben keves növeny €s csak egy tengeri fü virit. 
A Balaton, a Palicsi- es Plitvicai-t6 viztükrenek növenyzete, ügy hiszem a 
Velenezei tö& is, azert különbözik mäs kisebb tavainketöl,' hogy nyilt vizeben 
eppen a legnagyobb-terjedelmü vizi növenyeink nem nönek. Ilyen a tünderrözsa 
(Nymphaca) meg a habrözsa (Nuphar), söt a sulyom is, mely a Balaton melleken 
ugyan mind megterem, de magäban a Balatonban nem, noha ismeretes, hogy mind 
a tünderrözsa, mind a habrözsa, söt a nagyväradi lötuszviräg is, mind a szärät, 
mind a levelnyelet tetemesen tudja megereszteni. Dr. Szabo Fozsef közli,, hogy a 
Lukäcs-fürdö tavaböl kitepett Nymphaea thermalıs levelnyele harmadfel öl (körül- 
belül öt meter) hosszü volt. Mely, de csendes vizben nö a türderrözsa meg a hab- 
rözsa Haläszi mellett, Nögräd värmegyeben. A viz szinen nyugodtan &lö es elterülö, 
csendes nyugalmat kedvelö szeleslombü tünderrözsa &s nagyobb tärsai eletmödja 
a Balaton vizenek hullämzäsäval megferhetetlen. 
Az eleg helytelenül xszo-nak (planta natans) nevezett, inkäbb a vizszinen 
pihenö tünderrözsa-alakzatnak ket joval kisebb tagja, a bekatutaj meg a Zimnan- 
ı Ilyen a Haläszi-t6, Haläszi falu mellett, a Fekete-t6, Ipoly-Litke mellett, mind a kettö 
Nögrädvärmegyeben. 
2 Budapest &s környeke termeszetrajzi orvosi &s közmüvelödesi leiräsa (szerk. Gerlöczy €s 
Duläcska) I. resz 1879, 25. old. 
Be - 
