A Balaton vizenek virägz6 füvei. 49 
111. FEJEZET. 
A BALATON VIZENEK VIRAGZÖ FÜVEI. 
A Balaton vize a part mell&ken mindenütt sekely, a szelen läbalva vagy 
gäzolva legtöbb helyt 100—200 meternyire bele mehetünk, s a viz szelenek 
növenyzetet könnyen gyüjthetjük, &s nagyjäaböl akär a vizben vizsgälhatjuk. Annäl 
szembetünöbb, a t6 nagysägähoz kepest, a Balaton vizenek keves Cs kevesfele 
virägz6 növenyzete; edenyes virägtalanja csak a part vizeben van, ott is ritkasäg. 
A Balaton vizenek viragzö növenyzete kurtaszärü, hullämzö (planta fluitans) 
vagy pedig apröbb üszö növeny (planta natans). Mind a kettö leginkäbb a part 
szelere, a nädasba, vagy a nädas mell& vonul, de sem a fajänak, sem az indivi- 
duumänak szäma nem sok. Söt ennek a kevesnek az Elete is meglehetösen zavart 
&s veszelyeztetett. A biologus leghamaräbb a kikötöben, a fürdö partjäan vizsgälnä 
a vizi füvet vagy mäs növenyjelenseget. A vizi fü is itt tenyeszik jobban, az elke- 
szitett alkalmasabb helyen. Ämde &pen ezen a helyen nincs a fü biztonsägban, 
azert vältozik itt a növenyzet is. A Balaton partjät nyäron, virägzäs idejen, sokan 
lätogatjäk s a fü csendes eletet zavarjäk, gyakran meg is semmisitik. A partszeli 
birtokos a sekely vizböl partot sajätit el, a keszthelyi Kis-Balaton maholnap kaszälö 
r&t lesz. A minta partot üjra idomitjäk, a vizböl foglalva bövitik, kikötöve, fürdöve, 
itatövä, mosöhelylye stb. alakitjäk, a füve rendesen äldozatul esik, 1891. nyarän, 
Keszthely partjän meg Naias marina, Ceratophyllum, Chara stb. nött, ma a sirjän 
setater, a Hulldm- meg a Balaton-fogad6ö emelkedik. A siöfoki Es földväri szep 
parti setahely is sok sz&p növeny temetöje fölött keszült. A füredi alsö parkban 
mäs-földsegi növeny diszlik az eredeti vizparti fü helyen. Igy pusztitja az ember 
a termeszetieket, nem is tudnänk könnyen ätgondolni, mennyi növeny megyen igy 
veszendöbe. Es kivält a nädtalan partszelen, a hullämveres miatt is, meg toväbb 
fog pusztulni. 
A tö nyilt vizeben, ältaläban a Balatonban, se kisebb, se nagyobb fäs növeny 
meg nem terem. Nincs ällandöan a fenek&n marad6 virägzö növenye sem. Mind- 
egyik itt &lö virägzö növenynek eletkelleke, hogy legaläbb virägzäsakor termeke- 
nyülö szervevel a viz szinere emelkedjek. Ennek okäcrt a szärät tetemesen meg 
kell nyujtani, a mi a növeny eletenek nehezebb feladata. A vizi fü a Balatonban 
a szärät 1—2'/, meternel hosszabbra nem nagyon eresztheti meg. A meg nagyobb 
melysegben tehät virägzö növeny meg nem &lhet. 2:20 meter melysegen tul a 
Balatonban a virägzö növenyelet teljesen megszünik. A kurtäbb-szärü fü vagy reg 
elpusztult, vagy a part sckelyebb vizebe szorult. A Balatonnak növenyzeti sajät- 
säga tehät inkäbb a part melleken s a nem nagy melysegben van. 
A part szeletöl bentebb, mintegy ket meter melysegig, a növenyzet celete 
korlätolt;.csak ketfele virägzö fü hosszu szära himbälödzik ott. Ez a balatoni hinar, 
oly különösebb vizi fü, a mely vekony s hosszü szäräval sajätsagos mödon tud a 
melyebb viz termeszetehez alkalmazkodni. A mig a viz jöval nagyobb volt, ez .a fü 
is alig elhetett benne, lehet mäs növenyzete volt. A mint a melyseg €s mäs körül- 
meny vältozik, ügy gyözedelmeskedik benne a regi pusztuläsäval mäs növeny. A 
szärazföldön a növeny eletenek sokkal többfele lehetöseg, ällandösäg &s kenye- 
A Balaton tudom. tanulmänyozäsänak eredmenyei. II. köt. 2. szakasz. 4 
