48 A Balaton vizenek es partmellekenek növenygeografiaja. 
A vizi @s parti növenyeknek a szäma se olyan sok, mint a szärazföldie, ezen- 
kivül ezek a fajok is nagyon elszörödnak, ügy hogy egy-egy vizben keves nö belölök, 
s inkäbb ez a keves nagy seregevel bujalkodik benne. Igy pl. a Nagy-Balatonban 
a ketfele hinäron kivül alig van mäs szamba vehetö fü, a Velenczei-, Palicsi- Es Plit- 
vicai-t6 vize csaknem füvetlen. A grobniki Jezeräban Kanumculus aquatılıs var. 
pellitus-on, Potamogeton natans-on, P. erıspus-on, Zannichellia pedicellatd-n €s Cera- 
tophyllum demersum-on kivül alig van mäs, söt a Tätra tavainak vize is csaknem 
füvetlen. 
A vizi növenyzet, a földseg különbözö helyen elszörva, külön-külön flöra- 
területet nem alkot. A viz, mint a tenger, termeszetes flöräkat szorosan elkülönithet 
egymästöl, de a tenger területenek 27-fele virägzö növenyeböl külön flörakat nem 
alkothatunk. A viz, a növenyzetet tekintve, inkäbb sajätsägos termöhely, geografiai 
es florisztikai tagosuläs nelkül. Inkäbb mint mäs teranyag növenyzetet, egesz külön 
kellene tärgyalni. Csak a vizi növenyzet kirälynöit, vagy akär a mythologia szerint 
isteni jelensegeit tekintve, a Nymphaeacedr meg a Nelumbiacedak csodälatos €s az 
ember mtivelödesebe elenken belejätszö fajai: a tünderrözsa, a habrözsa, lötusz- 
virag, Victoria a helyett, hogy összefüggö flöraterületet alkotnänak, Euröpäban, 
Äzsiäban, Afrikäban &s Amerikäban messzire elszakadnak egymästöl s külön elterö 
flöraterületek termöhelyeinek bämulatba ejtö vezernövenyei. A korlätoltabb-szamü 
vizi- es a vegtelen szämt szärazföldi növenyek különböz6 tudomänyos szerepet 
mär ebböl is megerthetjük. 
A Balaton vizenek &s nedves partmellekenek növenyzete tehät Euröpa vizeie- 
töl es vizenyös partszeleetöl tetemesen nem különbözik, inkäbb csak nemely faj 
jelenlete vagy hiänya szabja meg a nem nagy különbseget. Vizben a hinär, a parton 
a hosszu-, keskeny- &s merev-levelü termet modellje az uralkodö. Nagy szintarkasäg 
nincs sehol. Ellenben a Balaton &szaki &s deli partjänak szärazi növenyzete is tetc- 
mesen különbözö, a bakonyi part szikläs helyeinek növenyzete pedig, tudomä- 
nyosan tekintve, összefüggö egesz, melyet teljesen hasonlö szövetkezesevel sehol, 
többe-kevesbb&e elterö6 vegyülettel azonban hazanknak egykorü &s egyminösegü 
szikläin, pl. Buda videken, de mäsutt sehol sem szemlelhetünk. 
A szärazon, a szilärd talajon a növeny eletföltetelei Öösidök sta egeszen mäsok, 
mint a most hullämzö Balatonban. Az is bizonyos, hogy a tömellek növenyzete 
regibb epochäk öta virul, mint a diluvium idejen tämadt Balaton vizeben el6. 
A vizben, viz körül, a szärazon &s hegyen a növeny eletkelleke £s megelhe- 
tese es mäs körülmenye, a levegö, a viz meg a talajreszecskck összetartäasa szerint, 
ma is meröben különbözö leven, külön fogjuk ismertetni: 
1. a tö6 vizenek edenyes növenyzetet, 
2. a vizjäarta partmellek vegetatiöjät es 
3. a szäraz partmellek, a környezö halomvidek €s hegyseg flörajat. 
