A vizi növeny kitelel6se. 45 
Az Alısmatacedk es Hydrocharitacedk viragan kelyhet €s szirmot ismerünk, 
mint a ketsziküeken (a 7. äbra közepsö viräga). 
A Potamogeton wiräga negyes-tagü, mint a ketszikü Polygonum-e, mind a 
kettönek van vizen sütkerezö, egyezötermetü alakja. 
A Stratiotes meg a vizi boglärka himje majdnem egyez6. 
Mind az egyszikiek (Alsmataceae, Funcaginaceae), mind a ketsziküek közt 
van sokanyäs vizi fü (vizi boglärka, Thalctrum flavum), a boglärkäk gyenge feher 
szirma a Stratiotes-ehez, bekatutajehoz hasonlö. — A vizi Ranunculus lateriflorus 
levele nemely Alisma-ehoz hasonlit. Az egyszikü es ketszikü sokanyäsak között a 
rokonsägi kapcsolat tehät meglehetösen meg van szakadva, de bizonyos parallelis- 
mus megis fenmaradt köztük. 
A sulyom különben ketsziküi termete Es belyegei ellenere is egyszikünek lät- 
szik, söt HIOFMEISTER &s CELAKOVSKY ! egyenesen egyszikinek mondja. KERrNER ?” &s 
RAIMANN ? szerint a sulyom ketfele-, vagyis felemäs-szikü (planta heterocotylea); az 
egyik szik pikkelynemü, a mäsik vastag €s liszttartalmü, s csiräzäskor sem bujik 
ki a gyümölcs he&jäaböl. Fögyökere ketszikü lettere nincs, csak mellckgyökere van. 
Csiräzäsakor a gyököcskeje fölfelE ägaskodik Es növekedik (23. äbra 7). 
A magfeherje jelenlete vagy fölemesztese sem szoros különbseg az egy- €s 
ketsziklek között. 
12. A vizi növeny kitelelese. 
1891. augusztus 1-en €es 1897. szeptember 2-än a badacsonyi fürdöböl a 
Balatonba j6 messzire begäzolvän, a körülbelül egy meter viz feneken jöl Ereztem, 
hogy elö zöld päzsitmezön järok. A fenekröl kiszakgatott fü azt igazolta, hogy a 
vizi gyepet kivältköpen a ket hinärnak hajtäsai alkottäk, ugyanazok, a melyeket 
nyär vegen es Öszkor a vizszinen romladozö hinäron is lätunk, de a viz fenekere 
leszällott sarj a feneken meggyökeresedett s tovabb növekedett. Minthogy a Balaton, 
dr. Löczy szives Ertesitese szerint, csaknem minden evben rövidebb vagy hosszabb 
idöre befagy, az aljän azonban a hömersek meg a siker helyen is, a hol a vizi növeny- 
zet El, telen 4 1° C. alä nagyon kevessel süllyed, a hinär sarja &s különbözö- 
nagysägü hajtäsa, valamint mäs vizi fü a feneken nem fagy el, pihenö &lete meg 
nem zavarodik, szervezete &s sejtjeinek plazmäja meg nem rombolödik, hanem a fü 
zölden kitelel, mint a gabonavetes a h6 alatt, különös 6vö szervezkedes nelkül is. 
A vizi sempervirentia vagyis vizi örökzöldseg, bär kisse szokatlan hangzäs, 
de a szärazföldi sempervirentiäval szemben ketsegtelenül nevezetes. Az ätokhinär, 
bekalencse, a Ceratophyllum, Zannichellia, vizi boglarkäk, Vallisneria, a süllöhinär, 
mint többnyäreltü vizi fü, ösz fel&E a melegebb fenekre lemerülve, lätszölag välto- 
zatlanul, eg&sz testevel kitelel, tehät az Öszkor tövig elpusztulö szärazföldieketöl a 
teli viselkedes, valamint a megifjodäs mödja is megkülönbözteti. A Potamogeton 
coloratus-nak egeszseges-levelü szära a fiatal virägfüzerrel együtt a vizben szinten 
gyakran kitelel. Az öbudai forräsok &s ärkok vizeben könnyen meggyözödhetünk 
röla, fiatal füzerjevel oktöberben, februäriusban is sertetlent gyüjthetünk, azert mäjus 
! Prodrom. der Fl. von Böhm. 555. old. 
®2 Pflanzenleben, I. 569. old. 
® Enserr u, Prantı: Natürl. Pflanzenfam., 111, Theil, 7 Abth. 225 old. 1899, 
