44 A vizi egy- 6s ketsziküek egyezö szervezkedese. 
sejtes nem virägzök, de ezek keletkezese &s elterjedese idejen a Balatont6 meg 
nehezen volt, mäs volt a videke, s ezek az Ösregi füvek azutän, bar mär regen 
közeledtek ide a szomszedos vagy tävolabbi videkröl. 
A vizi szervezkedes ismertetesekor a Balatonmellekröl messzire kiterni nem 
akarvän, ez az ismertetesünk az összes vizi növeny eletsajätsägait elö nem tär- 
hatta. Szükseges lenne az egesz vizi vegetatiöra pontosan kiterjeszkednünk, a szer- 
vezetet a termöhelylyel kapcsolatban ismertetni, s a vizi növenyek morfologiäjät 
es mäs eletviszonyait a szärazföldieketöl elkülönitve ismertetni. Ez nemcsak a helyi 
viszonyokat vilägositanä meg körülmenyesebben, hanem a vizi növenyelet keletke- 
zeseröl is vilägosabb kepet tudnänk alkotni. 
Sok nevezetesseg nyilatkozik a vizi növenyek eleteben, többje bizonyära Öösibb 
sajätsäg. Ezt könnyebben megörizhettek es ätörökölhettek a kevesbbe vältozott 
viszonyok között. A szäraz földön mind az &ghajlat, mind a hegyseg, mind a talaj 
sokkal tagozödottabb &s sokkal jobban ki van teve a vältozäsnak is, azert az eg&sz 
növenyzete, valamint az egyes növeny szervezete is jobban tagosult, jobban ätala- 
kult. A szärazulat növenyeinek fejlödese es ätalakuläsa sokkal hosszabb sorozatot 
alkotna, mint a vizi növenyeke&, ha a multböl összeällitani birnök. 
11. A vizi egy- es ketsziküek egyezö szervezkedese. 
A vizben a növeny eletkelleke mindenütt egyezöbb, azert a mäs-mäs csoport- 
beli növeny szervezete is, alkalmazkodäs közben egyformäbbra alakul. Eppen a 
vizi növenyek egy- &s ketsziküi nem välnak szet elesen egymästöl. Az egyszikück 
egyike-mäsika bizonyos belyegevel a ketszikliek köz&e emelkedik, mäs ketszikü 
pedig az egysziküek köze hanyatlik, vagy bizonyos parallelismust ismerünk fel 
fejlödesök &s szervezetök között. Az egysziküeknek ketszikü belyege, viszont a 
ketsziktiek visszacsapäsa az egysziküekre, vagy az egyszikü kosborfelek meg a ket- 
szikii orobancheacedk sziktelen csiräja a regi közös törzs megörzesere vall s azt 
gyanittatja, hogy az egy- &s ketsziküek mai csoportja, vagy legaläbb n&mely csa- 
lädja vizi törzsböl ägazott szet. A növeny, kivält a virägzök keletkezese a Föld 
törtenetevel homälyosodik el. Lehet, a termeszetnek vegtelen vältozandösäga sorän, 
valaha a vizben is, a szärazon is volt parallel keletkezes; lehet, valaha &s valahol 
szäraziböl is keletkezett vizi fü; de nekem a mai növenyzetröl systematikai €s 
biologiai alapon az a meggyözödesem, hogy a parti &s szärazföldi növeny viziböl 
keletkezett. 
Az egy- es ketszikü belyeg elmosödäsära a következ6 peldäkat emlitem: 
Az egyszikü bekatutaj a kötsziküi Zimnanthemum Gm. termetevel jelenik meg, 
az egyszikü gyckeny pedig ketsziki karögyökcrrel csiräzik. A ketszikück vizi fajai- 
nak a fögyökere gyakran az egyszikliek mödjära elsatnyul s helyebe bojtos gyöker 
fejlödik (Caltha, Ranumculus repens). A särbeli szär gumösodäsa mind a ket cso- 
portban (Alisma, tünderrözsa) ismeretes. 
Az egyszikü hinär az alapterv ellenere gyakran elägazik. 
A bekatutajnak kerekded, az Alismä-nak tojäsdad vagy szivforma, a Sagu- 
tarid-nak nyilas szeles levele, a Calla palustris levelerezete, a Naras levelfogazata 
az egysziküek typusätöl mind elüt6. 
A szärölelö levelhüvely közös a Potamogetonacedk kal, az ernyösekkel €s a 
boglärkafelekkel. 
1 Ei 
