42 A vizi termes meg a mag. 
vizbe legörbül (19. äbra), a nagyobbszemü termest a sülya is kenyszeriti lemerülni. 
A Vallisneria meg a Ruppia spiralis hosszu vekony termesnyele összesodrödik 
s a viz szinen porzödott virägot a viz alä hüzza (17. äbra). 
A vizi termes rugalmasan nem reped s a magnak röppentöje nincs, de Erde- 
kes a fegyverkezese. 
A vizi növenynek nem nagy szämähoz k£pest, bär szokatlanul hangzik, szembe- 
tünd a szurössäga. A szär (Naias marina), de kivält a level (kolokän) elenk szürdin 
kivül, melyek az egesz füvet vedik, a terme&s szürössäga is gyakori, mint szethur- 
10% 
ZI 
2, 
17. äbra. A Vallisneria spiralis. A a himpelda kisebbitve, ket indäval. A levelek közt a bimbo 
läthato. 3 a himviräg burokja hosszäban metszve, nagyobbitva, a himvirägokkal. C a termöpelda 
kisebbitve, egy indäval s csavargösnyelü härom viräggal. D a termöviräg a burokjäval, nagyob- 
bitva. Z a termö alsö resze, hosszäban metszve, nagyitva, a petekkel. 7 az erösen nagyobbitott 
mag: hosszmetszete, lefel& fordult kelöjevel. — Enger u. PrantL: Natürl. Pflanzenfamilien cezimü 
müveböl. V. ö. az 5. äbräval. 
czolö szerv, reszint mint vedekezes meg az ivadekröl valö gondoskodäs. A sulyom- 
nak csiräzäsra valö magvas termese nehezkes, fajsülya nagyobb mint a vize, vegre 
magät a növenyt is lesüllyeszti a viz fenekere, s a gyümöles itt Erik meg. A heja 
kemeny, toväbbä rajta a maradandö kehely kemeny tövisszarvvä nö ki, meg pedig 
a Trapa natans-& \keresztezö iränyban negy tülökke alakul. Ilyen fegyverzettel 
vedekezik a sulyom a vizi ällat ellen, ezert nemely helyen, bäntatlanul tömentelen 
terem együtt, de a vizfeneken lefel& fordulva, vasmacska mödjära horgonyt is vet 
sigy a tülkenek fogacskäi a fenek soräban fölfele nezven, a sulyom termese a föld- 
ben annäl biztosabban marad, mert a fogacskäk innen kihtzödni nem engedik. Alka- 
lomszerüleg a sulyom e fogacskäkkal az ällat szöre vagy tolla köze is horgolödz- 
hatik, s tetemesebb sulyänäl fogva ha nem is messzire, de valamennyire megis 
szethurezolödhatik. 
a 
