A virag szervezkedese. 39 
alkot egy individuumot, Ss az androdynam termekenyit. A mentäk közt az ivar- 
szetväläsnak ez a kezdete annyira megy, hogy nehol, pl. Köszeg vizei körül, himet 
es szirmot se fejleszt (Mentha silvestris var. apetala Waısg., Oesterr. botan. Zeitschr. 
1893. 281. old.). Az egesz a masparusägnak (heterogenia) bizonyos nyilatkozata Ss 
a mentäk közt cesakugyan van olyan faj, a melynek megfelelö pärja nincsen. Az 
ilyen vagy sarjröl szaporodik, vagy mäs fajjal pärzik, s innen ered a mentäk hybri- 
datisjäanak vegtelen sorozata. Gynodynamia ütjän a päroseltü viräg polygam lesz 
s czelja az önnöntermekenyüles elkerülese. 
A gynodynamia a szärazföldiek közt is gyakori, kivält az ajakosak (kakukfü, 
Galeopsis, Salvia), feszkesck, helyakütfelek (Scabiosa, Knautia), szegfüfelek, erdes- 
levelliek stb. közt. A himföbb viräg csoportja csinosabb, feltünöbb ; a nöföbbe 
egyszerübb, mintegy az a nemi különbseg kezd köztök nyilatkozni, a mi bizonyos 
ällatok közt. A nöföbb peldäk nemelykor egesz elteröknek lätszanak, azert külön 
fajnak is tartottäk (Galeopsis intermedia Nur, Knautia 
campestris Bzss., Tussilago hybrida L., Echium Wiersbicküu 
HABERLE). 
A heterostylia meg a gynodynamia között szoros 
különbseget vonni nehez; inkäbb fokozatbeli különbseg 
van köztük, mint les morfologiai. A heterostylia inkäabb 
az utöbbinak kezdete, meg nem haladt annyira, mint a 
gynodynamia. — A heterostylia a virägnak inkäbb mäs 
biologiai berendezese, a sziromnak fel nem tünö nagysäg- 
beli különbsege s a ketnembelisegre valö hajlandösäg nel- 
kül (13. äbra). Ivarszerve jöl fejlett. A hosszabbtermös virag 
a heterostylia magasbibes, az hosszabbhimü a kurtabibes 
viräganak felel meg. A budai hegyen azt is tapasztaltam, 
hogy a Primula canescens himföbb viräga nagyobb, mint 
a hosszabbtermös. A gynodynam viräg himje satnyäs, tehät 
14. äbra. A reti füzeny (Zy- 
csak az androdynam viräg szolgältat termeken itö virag- BT 
x 2 g {a3 Y 5 Ihrum salicarium) szarate- 
port, a heterostyliänak mind a ket viräga. — A nagyobb- teje a virägokkal. 
virägu füvek gynodynamiäja szembetünöbb (Lathraea). 
A vizi füvek közt nevezetes toväbbä a Menyanthes viräga, mint homostylio- 
dimorfismus. Rendes dimorf virägjän kivül homostyl, azaz egyenlö-hosszü ivar- 
szervekkel felszerelt viräga is van. A parti Zythrum viraga trimorf (14. es 15. abra), 
a särga liliom meg a Primula farıinosa dientomofil, amannak a virägät poszmeh es 
legy, emezet a poszmehen kivül lepke is porozza, a Tormentilla egyidöben ivar£erett, 
himelözö es nöelözö virägokat fejleszt. A mocsari nefelejts viräga nagyobb &s aprobb. 
A mint a viz a füvek virägainak ellombosodäsät elösegiti (37. old.), Ep oly 
eleg gyakran läthatni, hogy a vizes helyen a virägzö növeny teljesedik, azaz 
ivarszerve helyett nagyszämü szines szirmot fejleszt, vagyis a virägkör gyarapoda- 
säval az ösi ällapotot ismetli, midön a viräg helyen is nagyobbszamü level vagy 
levelkör volt &s nem magvazott. Kesöbb a levelnek egy resze a szaporodäs vagyis 
tenyeszes szerveve alakult. Ilyen elsatnyulöban van a 10-szirmos härsfäk szirmäanak 
belsö sora. Most a visszahanyatlö nagyobbszämü szirom szines. A Balatonnäl is 
lelni vadon több teljes virägot (Cardamine dentata,‘ szarkaläb).” A Kanunculus 
ı Cardamine dentata violacca pleniflora, Termeszettud. Közl. 1897. 378. old. 
2 U. i. 1897. 209. old. Ö 
