38 A viräg szervezkedese. 
triche-& is, söt a vizenyös hely fäi is sziromtalanok (füz, nyärfa, körisfa). Leg- 
gyakoribb a vizi növenyek közt az eredeti közösivarlı viräg, de aränylag eleg az 
egylaki (gyekeny, säs, Zannichellia, bekabuzogäny, kälmosgyöker, süllöhinär, nyilfü), 
valamint a ketlaki (ketnembeli, Myriophyllum verticıllatum, Stratiotes, Vallisneria, 
bekatutaj, Nazas) is. Az ätokhinär häromlaki. 
A virägzat hegye-levele (bractea) a vizparton Ep ügy, mint a havasvideken, 
megbarnul, söt egesz megfeketedik (tözegesäte, Funcus fusco-ater vagy mäs szitty6, 
a Carex atrata, C. aterrima, több büzavirägfaj, szegfü, a Hieracium alpestria cso- 
portjänak virägzärö pikkelyei). A sulyom meg a borzhinär termesenek, valamint a 
vizbeli gumösodäs (käka, surlöfü) heja, a vizi fü, kivält säsfele (Heleocharis, szitty6, 
kiväalt a Juncus glaucus meg a 7. diffusus, Soroksäron, stb.) szäränak az alja is 
mintegy szenesedik. 
Az apröbb &s tökeletlenebb virägok rendesen virägzattä egyesülnek s ekkor 
az örves helyzet vagy a belöle alakulö füzer gyakoribb (Potamogeton, süllöhinar, 
h Hippuris). A nagyobb viräg (tünder- 
ES 5 5 rözsa, habrözsa, sulyom, bekatutaj, ko- 
Ne lokän) egyenkent jelenik meg. 
A ket Naias meg a Ceratophyl- 
lum viräga a viz segitsegevel fogantatik 
(los hydrophilus), ezert a Balatonban 
nem nyujtödzkodik, a viz föle a viräg- 
jäval ki nem emelkedik. A Myriophyl- 
1 2 lum verticillatum alsöbb viragät is a 
13. äbra. 1. A /’rimula hosszü-bibeszälas viräga viz porozza. Gyakoriabb a szellöporozta 
INOSSzEN melszue) co a Sao RER, st a bibe, virag (os anemophilus, a balatoni ket 
1,2 iin al ee him, nah Hin), Ei a levegdbe Kiemikedik s a 
beli ivarszervek (a—a, s/) termekenyitik egymaäst. virägok közt nagyobb level beporzäskor 
nem alkalmatlankodik,' mig a bogär- 
porozta viräg (os entomophilus) leginkäbb a parti füveken gyakori (Utrieularia). 
Ezeknek a bövebb ismertetese inkäbb geografiai iränyunktöl messzire elteritene. 
A Vallisneria vwiräga termekenyüleset läsd a 22. es 42. old. 
A parti füveken gyakori a nagyobb himföbb es apröbb nöföbb viräg (los 
androdynamus et fl. gynodynamus), Leggyakoribb a mentäk közt, de a Glechoma-n, 
Gratiold-n, Prunellä-n (P. vulgaris es P. parviflora Pom., Diet. Suppl. I. 711), a 
Petasites hybridus-on, a Valeriana dioicd-n is lätni. Talän a Pulcarıa Taurıica is 
az apröbbvirägü gynodynam alak. 
A gynodynamus &s androdynamus virägot a botanikäban eleg gyakran emle- 
getik, de bövebben nem meltatjäk, kivält a heterostyliätöl biologiai munkäk meg 
nem különböztetik. Gynodynamia (nöföbbseg) bizonyos növeny virägänak olyan 
sajätsägos ketfelesege, hogy a viräg külön-külön tövön apröbb €s nagyobb. — 
A nagyobbik viräg himje a sziromböl hosszan kinyülik, a bibeszäl kurta s a szi- 
romba zärközva marad (himföbb virdg). Ez voltakepen päroseltü vagyis közösivarü 
viräg. Ugyanazon fajnak mäs töven a virägok aprök, himjök satnyäs vagy elsat- 
nyult, a sziromb6l nem lätszik ki, a bibeszäl ellenben hosszant kinyülik belöle. 
Ez a nöfobb virdg &s egyszersmind a nösteny- vagyis termöviräg. A ket t6 együtt 
! Läsd a Myriophyllum-ot a systematikai r&eszben. 
