A viräg szervezkedese. 37 
töl eletkepesseggel le nem välhatik, az ösi sarj leszabaduläsät az anyaröl a ter- 
meszet könnyitette meg. V. ö. a 12. äbrän az istenbüzät vagy trencsenyi mannät. 
Hogy a megifjodäs a vizben könnyebb legyen, hozzäjarul meg az anya- 
növenyböl kinövö sarj szäränak törekenysege is, ügy hogy a sarj önällösodäsa, 
illetöleg az anyätöl valö elszakadäsa annäl hamaräbb megtörtenhetik. 
A vizi sarjadzäsnak vegsösege, midön az egesz virägzat sarjakkä alakul, pl. a 
szittyon, kivält a Funcus artıculatus-on, a Molinia coeruled-n, Poa bulbosd-n, nemely 
käkafajon,! kivetelkep mäson is, az a tünemeny, a melyet közönsegesen fadzasnak 
(viviparia) szokäs nevezni. Az elnevezes hamis, mert a fiadzäs a termekenyites 
eredmenye, a növenyfiadzäs vagy viviparia pedig ivartalan szaporodäs. — A tüne- 
meny azonban nagyon figyelemre meltö &s toväbb kutatandö, mert a virägzatnak 
ilyen elzöldülese, lchullö rügysarjakkä valö visszaalakuläsa, az Öösi megujuläsra, az 
eredeti alakra valo visszavägäs, s toväbb kutatni annäl kevesebb nehezseggel jar, 
mert a päzsitfelek sarja meg a pelyväs virägja között nincs nagyon nagy különbseg. 
Az ilyen elzöldülest BucHENAU kiserlete szerint?” a tülsägos nedvesseg okozza, 
ennek a Balaton partjän megvan a kellö alkalma. Ezeıt a vivrparia az Allium cari- 
natum-on, AU. vineale-n, a homokon a Zestuca vaginatd-n meg a Phleum phala- 
rordes-en, söt Badacsony erdejeben a Trifolium repens-en is jelenkezik. 
9. A virag szervezkedese. 
A gyöker, szär, äg, level, a rügy meg a sarj alkalmazkodäsa, mint a vegetal6 
szervezkedes, magamagänak annak a fünek az Eletfolyäsät, täplälkozäsät, testi öreg- 
bedeset es &letben maradäsät biztositja, a melyen keletkezett, ezen felül az egesz 
sletmüködese oda iränyul, hogy a viräg a levegöben oly helyzetbe jusson, hogy 
ezeljät teljesithesse, a fogantatäs sikeres legyen s a mag megerlelödjek. A viräg- 
ban folyö eletmüködes vege tehät a csirakeletkezes,; a csira az üj növenyelet meg- 
inditöja. Ezert ama vegetdlo szervekkel (orgamum vegelativum) szemben a viräg az 
ivarszervekkel (a him &s termö) együtt a növenynek szaporodö vagyis teny&szö 
szerve (organım reproductionis), a termekenyites £s fogantatäs vegrehajtöja. 
A legtöbb vizi fü viraga a levegöbe emelkedven, teljesseggel a levegöbeli 
eletre alakult, mär a vizhez nem alkalmazkodik, eletmüködeset mäs szärazföldi &s 
legbeli viräg mödjära vegzi. A szär meg a level, kivält a sütkerezö lomb ügy 
alkalmazkodik a vizben, hogy a virägot nyugodtan tartva, ez a näszät zavartalanul, 
a levegö körülmenyei szerint vegezheti. 
A vizi növeny virägänak hosszas ismertetesebe tehät bele nem bocsatkoz- 
hatunk, nem azert sem, mert ez a növenybiologiänak tetemes resze, a melyet a 
botanikäban terjedelmesen olvashatunk ; mi pedig a vizi növeny szervezkedesenek 
leiräsakor föleg a földrajzi szempontot, toväbbä a vizi alkalmazkodäst tartottuk 
szem elött. Meg kell azonban emlitenünk, hogy eleinte az ivartalan szaporodas ural- 
kodott (rügy, sarj) s a leveleknek bizonyos resze csak kesöbb alakult ivarvedö Es 
ivarzö szervekke, azaz virägokkäa. A vizi növenyek közt legtökeletlenebb, ha meg- 
jelenik, a bekalencse viräga, eleg tökeletlen a Hippuris-£, Ceratophyllum-&, Callı- 
ı V. ö. Borgis V.: Ketfias käka hazänkban; Termeszettud. Közl. 1883, 541, 1884, 134. old. 
2 Abhandi. d. naturwiss. Vereins. Bremen, 1870, 392 —93. old. 
